Summary: Väestön ikääntyminen ja ilmastonmuutos vaikeuttavat tilannetta entisestään.

Viime kesän pitkä helleaalto lisäsi ikääntyneiden kuolleisuutta, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.  THL:n tuoreen selvityksen  mukaan yli 65-vuotiaiden päivittäinen kuolleisuus kasvoi hellejaksolla keskimäärin 14 prosenttia tavanomaiseen verrattuna.
 Selvityksen tulokset perustuvat alustaviin rekisteritietoihin. Selvityksessä kuolleisuutta tarkasteltiin viime vuoden heinä-elokuussa, kun helteitä esiintyi koko maassa.
 Jatkuva helle uhkaa myös pitkäaikaissairaiden terveyttä.
 - Riskitekijöitä ovat esimerkiksi sydän- ja verisuonisairaudet, hengityselinsairaudet, mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöt sekä hermoston sairaudet, sanoo THL:n tutkija Virpi Kollanus tiedotteessa.
 Kaikkiaan viime kesän helle aiheutti noin 380 ihmisen ennenaikaisen kuoleman. THL:n mukaan vaikutukset olivat samaa luokkaa kuin vuonna 2014 esiintyneen pitkän hellejakson aikana. Tuolloin helteen katsottiin aiheuttaneen 330 ihmisen ennenaikaisen kuoleman.
 Laitoksissa lämpötilaraja 30 astetta
 Virpi Kollanuksen mukaan helteiden aikana kuolleisuus lisääntyy sekä kotona että hoitolaitoksissa asuvien ikäihmisten keskuudessa.
 - Helteisiin varautumista olisi hyvä parantaa erityisesti hoitolaitoksissa, joihin sijoittuu kuumuuden haittavaikutuksille herkkää väestöä, Kollanus sanoo.
 Asumisterveysasetuksen mukaan palvelutaloissa tai vanhainkodeissa sisälämpötila saa olla korkeintaan 30 astetta. THL muistuttaakin, että hoitolaitoksiin kannattaa asentaa esimerkiksi ilmastointilaitteita.
 Myös kotona olevien ikäihmisten olot voivat muuttua helteiden aikana tukaliksi. Kollanuksen mukaan hellejakson aikana olisi hyvä lisätä kotihoidon käyntejä asiakkaiden luona.
 - Jos vanhuksen asunto kuumenee voimakkaasti, väliaikainen sijoittaminen hoitolaitokseen tai omaisten luo on yksi vaihtoehto, Kollanus sanoo.
 Jopa 40 hellepäivää
 Ilmatieteen laitoksen mukaan viime kesä oli keskimäärin kaksi astetta tavanomaista lämpimämpi. Yhtä kuuma kesä toistuu Suomessa noin 20-30 vuoden välein.
 Yli 25 asteen hellepäiviä oli maan eteläosissa jopa 40. On odotettavissa, että ilmaston lämpeneminen tuo Suomeen jatkossakin entistä helteisempiä kesiä.
 THL:n muistuttaa, että ilmastonmuutoksen lisäksi myös väestön ikääntyminen lisää helteen aiheuttamia terveyshaittoja tulevaisuudessa.

Viime kesän helleaalto aiheutti lähes 400 ennenaikaista kuolemaa


Summary: Ruokavalinnoissa kannattaisi  miettiä myös sitä, missä elintarvike on tuotettu.

WWF:n uusi  ruokasuositus  on herättänyt runsaasti keskustelua. Sen mukaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi olisi ruokalautasella oltava pääsiassa kasviksia, kotimaista kalaa ja broileria.
 Naudanlihan syöminen olisi rajoitettava yhteen kertaan viikossa. Suosituksen taustalla on havainto, että ruuantuotanto on yksi suurimmista kasvihuonekaasujen aiheuttajista ja muodostaa viidenneksen ihmisen hiilijalanjäljestä.
 Helsingin yliopiston maatalousekologian professori  Juha Helenius  tuntee  EAT-Lancet komission  ruokasuositukset, joihin WWF:n ohjeet perustuvat.
 – EAT-Lancet -komission yksi keskeinen väite on se, että elämme ruokajärjestelmässä tällaista loose-loose-tilannetta, koska ympäristö ja ilmasto kuormittuu ja ihmisten terveys vaarantuu. Me syömme epäterveellisesti. Heidän ehdotuksensa on win-win eli syötäisiinkin ravitsemussuositusten mukaisesti, jolloin tämä lihan vähentämisen argumentti on ennen kaikkea terveydellinen, Helenius sanoo.
 Ruokaan ja sen tuotantoon voi olla muitakin näkökulmia, joista professori Juha Helenius painottaa paikallista kestävyyttä.
 – Jos vaikka liikkuu Suomessa, niin syö suomalaisesti. Turistina Espanjassa syöt espanjalaisesti siellä paikallisissa ekosysteemeissä tuotettua ruokaa.
 Tällöin ruoka liitetään osaksi paikallista ekosysteemiä, jossa kiertää ravinteita ja energiaa. Tämä tarkoittaa myös sitä, että voi syödä paikallisia lihatuotteita sopivan määrän.
 Ylipäätään suomalaisesta lypsykarjasta suurimmaksi osaksi saatu naudanliha, ei se ole ansainnut sellaista ryöpytystä ympäristöperusteella kuin mihin se on joutunut.  Juha Helenius, maatalousekologian professori, Helsingin yliopisto
 Ravitsemustieteilijöiden mukaan suomalaiset syövät noin kaksinkertaisen määrän eläintuotteita eli sen voisi vähentää puoleen.
 Tällöin voitaisiin lisätä huomattavasti kasviperäisen ruuan tuotantoa, koska eläinruoan tuottaminen vaatii Heleniuksen mukaan noin kuusinkertaisen määrän peltopinta-alaa ja muuta resurssia.
 Maatalousekologian professori muistuttaa kuitenkin, ettei naudanlihaan pidä suhtautua aivan yksioikoisesti, sillä suomalainen nauta syö pääasiassa nurmirehua.
 – Ylipäätään suomalaisesta lypsykarjasta suurimmaksi osaksi saatu naudanliha, ei se ole ansainnut sellaista ryöpytystä ympäristöperusteella kuin mihin se on joutunut, Helenius toteaa.
 – Mielestäni jopa tärkeämpää kuin miettiä, miten pitäisi korvata eläintuote kasvistuotteella, niin on miettiä alkuperäistä kotimaisuutta. Sitä pitäisi vaatia ja peräänkuuluttaa ruokakansalaisena, että hei me eletään nyt Suomessa ja pitää olla suomalaisia ruokia ja onko tämä nyt tuotettu kokonaisvaltaisemmin kestävästi eikä miettiä pelkästään sitä ilmastovaikutusta, Helenius pohtii.
 Ruokahävikin vähentäminen on myös ilmastoteko, sanoo maa- ja kotitalousnaisten kehitysmispäällikkö Katja Pethman. Markku Sandell / Yle
 Suomalaisille omat suositukset
 Samaa mieltä on Maa- ja kotitalousnaisten keskuksen kehitysmispäällikkö  Katja Pethman . Hän on ollut mukana vähentämässä ruokahävikikiä, joka oli hallituksen kärkihankkeita.
 WWF:n suosituksia Pethman pitää hyvinä, mutta niitä ei välttämättä pitäisi soveltaa suoraan Suomeen.
 – Globaali näkökulma on tärkeä ja sitä on hyvä tuoda esiin, mutta on hyvä huomioida, että meidän suomalaisten kulutustottumukset ja suomalainen ruokajärjestelmä ovat osin erilaisia, kehittämispäällikkö Katja Pethman sanoo.
 Erilaisissa kampanjoissa punainen liha on noussut erittäin vältettäväksi ravinnoksi. Pethman kaipaa useampia näkökulmia ruokakeskusteluun, vaikka hänen mielestään lihan kulutusta on ehdottomasti terveyden ja ympäristön kannalta viisasta vähentää.
 – Ihmisille jää mieleen, että nautaa ei saa syödä, koska se on ympäristön kannalta huono juttu, mutta ei se aina ihan niin yksioikoista ole. Paljon sitä tutkitaan parhaillaan ja yritetään tuoda tietoa, mutta helposti otsikoihin nousee aina yksi näkökulma kerrallaan ja se voi olla vähän pulmallista.
 Lue myös
 WWF:n uusi ruokasuositus: Korkeintaan kuusi kananmunaa kuukaudessa, punaista lihaa kerran viikossa ja lasi maitoa päivässä

Asiantuntijat: Kansainväliset ruokasuositukset eivät aina sovi tänne – "Suomalainen liha ei ole ansainnut näin suurta ryöpytystä"


Summary: Tiistai-iltana osapuolet vielä pommittivat toisiaan.

Israelin ja Gazan kaistaa hallitsevan Hamas-järjestön välinen yhteenotto näytti hiljenneen yön aikana.
 Maanantain ja tiistain välisenä yönä Israel kosti rajuilla ilmaiskuilla Gazasta Israeliin ammutun raketin ja lähetti Gazan rajalle runsaasti sotavoimaa. Hamas ja sen sotilaallinen siipi Islamilainen Jihad ampuivat useita raketteja Israeliin. Ne eivät aiheuttaneet vahinkoja.
 Tiistai oli rajalla melko rauhallinen. Israelin johto oli ilmoittanut, että se jatkaa iskuja Gazaan. Näin ei tapahtunut ainakaan suuressa mittakaavassa.
 Tiistaina illalla Gazasta ammuttiin Israelin puolelle kaksi rakettia. Tähän Israel vastasi pommittamalla kohteita Gazassa. Yksi kohteista oli Israelin mukaan Islamilaisen jihadin asetehdas.
 Israelin puolella Gazan rajaa viranomaiset ovat purkaneet osittain siviiliväestölle määrättyjä turvatoimia, mutta sotilaita ei ole vedetty pois rajalta.
 Kummallakaan puolella ei suurta sotaintoa
 Uutistoimisto AP:n asiantuntijoiden mukaan sekä israel että palestiinalaiset ovat hankalassa tilanteessa omiensa silmissä.
 Israelissa järjestetään 9. huhtikuuta parlamenttivaalit. Maan oikeistolainen hallitus ja pääministeri  Benjamin Netanyahu  haluavat osoittaa kovuuttaan Hamasin suuntaan.
 Äänestäjät eivät kuitenkaan halua laajaa sotaa. Hallituksen on siis tasapainoiltava sen suhteen, kuinka suuri voimannäyttö tuo suurimman hyödyn vaaliuurnilla.
 Ääri-islamilainen Hamas haluaa myös näyttää kannattajilleen, että se taistelee Israelia vastaan. Hamas on hallinnut Gazaa 12 vuotta.
 Hamas on myös vaikeuksissa, koska Israelin ja Egyptin ylläpitämä Gazan saarto ja siihen liitetyt, Hamasin-vastaiset pakotteet, samoin kuin Hamasin epäpätevä hallinto ovat saaneet Gazassa aikaan taloudellisen kriisin. Hamasin on kyettävä avaamaan tämä umpisolmu, sillä kansan parissa vastalauseet kiihtyvät.

Gazan konflikti hiljeni  yöllä


Johan Bäckman  ja kolme muuta Venäjä-yhteyksistään tunnettua Suomen kansalaista on joutunut Ukrainan pakotelistalle, kirjoittaa  Lännen Media .
 Bäckmanin lisäksi  Janus Putkonen ,  Jon Hellevig  ja  Jarmo Ekman  on asetettu Ukrainan uudelle pakotelistalle kolmeksi vuodeksi.
 Tieto selviää Ukrainan kansallisen turvallisuus- ja puolustusneuvoston ukrainankielisestä päätösasiakirjasta. Asia on vahvistettu Lännen Medialle Ukrainan Helsingin-suurlähetystöstä.
 Suomalaiset toimivat vallanpitäjien hyväksyminä vaalitarkkailijoina vaaleissa, jotka järjestettiin marraskuussa niin kutsutuissa kansantasavalloissa Itä-Ukrainassa. Heidät esiteltiin tuolloin venäläismediassa Suomen lähettäminä "kansainvälisinä vaalitarkkailijoina".
 Suomi ja muut länsimaat eivät lähettäneet vaaleihin tarkkailijoita, ja Euroopan unioni Suomi mukaan lukien tuomitsi vaalit laittomiksi.

Lännen Media: Johan Bäckman ja kolme muuta suomalaista päätyi Ukrainan pakotelistalle


Summary: Aiemmissa vaaleissa voittajat ovat olleet Angry Birds -lintu ja sydäntä kantava nalle.

Tästä on kyse Porissa on järjestetty lasten vaalit kaksi kertaa. Lapset ovat saaneet äänestää omia ehdokkaita äänestyspaikoilla. Kolmannet lasten vaalit pidetään eduskuntavaaleissa huhtikuussa.
 Pori aikoo järjestää suuren suosion saaneet lasten vaalit jo kolmannen kerran huhtikuun eduskuntavaalien yhteydessä.
 Ehdolla on aiemmin ollut erilaisia eläinhahmoja. Kuntavaalien aikana pidetyn ensimmäisen äänestyksen  voitti Angry Birds -lintu  ja presidentinvaalien aikaisen  äänestyksen  sydäntä kantava karhu.
 Äänen ovat saaneet antaa lapset, jotka ovat tulleet äänestyspaikalle aikuisen seurassa.
 Kiinnostusta monissa kunnissa
 Tämänkertaisia ehdokkaita ei ole Porin viestintäpäällikön  Salla Rajalan  mukaan vielä päätetty, eli ehdokasasettelu on vasta käynnissä.
 Vuoden 2017 lasten vaalit voitti vihainen punainen lintu. Antti Laakso / Yle
 Rajala kertoo, että Porin lasten vaalit ovat herättäneet kiinnostusta myös muualla Suomessa. Vastaavia vaaleja on hänen tietojensa mukaan suunnitteilla monilla paikkakunnilla.

Porissa taas lasten vaalit – ehdokkaiden hankinta satumaailmassa vielä kesken


Summary: Salaliittoteoriat helpottavat ihmisen oloa tekemällä maailmasta selkeämmän paikan. Mutta niiden sisältämä pelko ja viha tekevät maailmasta ikävämmän ja väkivaltaisemman paikan, kirjoittaa Rysky Riiheläinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ihminen on tarinaan taipuvainen olento. Otamme mielellämme vastaan hyvin sommitellun kokonaisuuden, joka kertoo meille ympäröivästä todellisuudesta. Maailman monimutkaisuuden ja sattumanvaraisuuden tuskan voi tainnuttaa uskomalla tarinaan, jossa elementit on karsittu, nimetty ja arvotettu selkeästi. Monet näistä tällaisista kertomuksista ovat salaliittoteorioita.
 Kuohuva maailma  ja digitalisaation mahdollistama tiedonvälitys ovat nostaneet salaliittoteoriat uuteen kukoistukseen. Näiden poliittisten selitysmallien ytimessä on ajatus, että tavallisia ihmisiä huijataan kaikin mahdollisin tavoin ja joku hyötyy siitä. Erityisen taitavasti nämä houkuttelevat tarinat on ottanut käyttöönsä kansallismielinen äärioikeisto.
 Äärioikeistolaiseen viestintään on perinteisesti kuulunut niin sanottu koirapilli. Se tarkoittaa sinällään viattoman tai vähintään monitulkintaisen viestin lähettämistä. Jos viestiä kohtaa syytös, on se helppo kieltää. Lähes  karikatyyrimäisen esimerkin  tällaisesta kieltämisestä tarjosi kansanedustaja  Teuvo Hakkarainen , joka selitti rasistisen matu-sanan (maahantunkeutuja) vaaliautonsa kyljessä tarkoittavan maaseudun tulevaisuutta.
 Salaliittoteorioilla on taipumus valua myös marginaaleista pois. Perussuomalaisten tuore vaalivideo hyödyntää tätä globaalia uhkien ja pelkojen kuvastoa hyvin taitavasti.
 Varsinkin Yhdysvalloissa äärioikeistolla on vahva mediakenttä, jossa on mahdollista luoda ja levittää hyvin monenlaista sisältöä.  Trumpin  valinnassa tällä salaliittoskenellä oli oma vaikutuksensa. Mehevillä salaliitoilla ei toki juuri uusia kannattajia saada, mutta omat niillä on mahdollista aktivoida.
 Äärioikeistolainen yleisö on aidosti globaali ja he viestivät toisilleen aktiivisesti. Uuden-Seelannin terroristi julkaisi manifestin,  tavoitellen sille ja itselleen kuuluisuutta . Hänen nimensä mainitsematta jättäminen tässäkin yhteydessä on harkittua.
 Salaliittoteoriassa pahalla pitää olla uskottava ja vaikuttava olemus , jotta sitä olisi mahdollista vihata ja pelätä tarpeeksi. Moderneissa äärioikeistolaisissa salaliittoteorioissa pahuus rakennetaan usein pedofilian varaan. Esimerkiksi  Pizzagate-salaliittoteoria  kuvaa maailman valtaeliitiin lapsia seksiorjina hyväksikäyttäväksi ja murhaavaksi joukoksi.
 Retorisesti pedofilia on tehokas keino, koska siitä on puistattavana asiana vaikea puhua. Koska pedofiliaa, myös järjestäytyneessä muodossa, on oikeasti olemassa, niin järjettömienkin syytösten epäily tuntuu ikävästi siltä, kuin jotenkin asettuisi pahan puolelle.
 Äärioikeisto on myös ottanut käyttöönsä vanhoja salaliittoteorioita. Tämä näkyy erityisesti juutalaisvastaisuuden nousussa. Antisemistismissä mukana on myös vasemmistolaisia, muslimeja ja muitakin ryhmiä. Kun  räppäri toistaa haastattelussa  väitteen juutalaisten salaisesta maailmanvallasta, hän tuskin tietää toistavansa tsaarin salaisen poliisin juutalaisvainojen perusteeksi  aikanaan luomia valheita .
 Suomessakin levitetään juuri nyt  ponnekkaasti QAnon-salaliittoteoriaa, jonka mukaan Trumpin johdolla pidätetään kohta tuhansia valtion työntekijöitä. Salaliittoteorian mukaan he vastustavat Trumpin toimintaa ja erikoissyyttäjä  Mueller  on kerännyt todisteita tästä laittomasta vastarinnasta. QAonissa olennaista on myös näihin teorioihin liittyvä kokemus oikeassaolemisesta. Matrix-elokuvan kuvastosta on napattu punainen pilleri, joka saa näkemään maailman sellaisena kuin se oikeasti on. Samasta uskoontuloa muistuttavasta prosessista kertoo suomalaisten äärioikeistolaisten kansainvälisen seminaarin nimi Awakening, herääminen.
 Salaliittoteorioilla on taipumus valua  myös marginaaleista pois. Perussuomalaisten tuore vaalivideo hyödyntää tätä globaalia uhkien ja pelkojen kuvastoa hyvin taitavasti. Valta esitetään petollisena ja häikäilemättömänä, perustellen näin oikeutta kumota se itsepuolustuksena. Toinen perussuomalaisten, ja vähän muidenkin, hyväksikäyttämä salaliittoteoria on väestönvaihto. Siitä puhutaan yleensä lievemmällä ilmaisulla väestönvaihdos, mutta yhtä kaikki ajatuksena on se, että poliittinen johto haluaa aktiivisesti vaihtaa esimerkiksi Suomen väestön muualta tulleisiin ihmisiin.
 Salaliittoteoreetikoiden mielenmaisemassa omien hyvien ajatusten vastassa on toisella tavalla ajattelevien pahuus.
 Brittisosiologi  Colin Campbell  kirjoitti  kulttisesta miljööstä , jossa valtavirtaa vastaan jonkin asian takia asettuneet olivat alttiita hyväksymään toistensa näkemyksiä. Juuri siitä on kyse, kun kiistelty lääkäri levittää salaliittoteorioita Natosta tai  Paavo Väyrynen  ottaa puolueensa ehdokkaiksi joka laidan hörheltäjiä.
 Hyvä tuntomerkki  erottaa salaliittoteoreetikkojen ajatuksia, on katsoa tulkitaanko poliittisia tahoja hyvä-huono- vai hyvä-paha -akselilla. Demokraattiseen kamppailuun kuuluu pitää omaa vaihtoehtoa parempana ja toisen tahon siis huonompana. Mutta salaliittoteoreetikoiden mielenmaisemassa omien hyvien ajatusten vastassa on toisella tavalla ajattelevien pahuus.
 Salaliittoteorioilla on usein huumoriarvonsa, mutta väkivalta on niissä  aina läsnä . Demokratian ydinajatus on, että eri tavalla ajattelevat ihmiset toimivat yhdessä, mahdollisimman hyviä kompromisseja hakien. Siksi salaliittoteoriat iskevät hajalle elintärkeää kykyämme toimia yhdessä.
 Janne "Rysky" Riiheläinen
 Kirjoittaja on joensuulainen bloggari, joka on aktiivinen turvallisuuspolitiikan keskustelija. Riiheläinen on vapaa toimija, joka ei ole sidottu mihinkään asemaan, organisaatioon tai ajatussuuntaan.

Rysky Riiheläisen kolumni: Salaliittoteorioissa väkivalta on aina läsnä


Summary: Mosambikin katastrofi on vakava, eikä numeroita tarvitsisi liioitella, kirjoittaa Ylen Afrikan-avustaja Liselott Lindström.

– Mitä tiedetään kuolonuhrien määrästä?
 Tätä minulta kysyttiin lähes joka kerta, kun kerroin radion tai television suorassa haastattelussa hirmumyrskyn Mosambikissa aiheuttamista tuhoista. Suoria lähetyksiä tuli yhteensä tehtyä noin kymmenen parin päivän aikana.
 Kysymys on täysin ymmärrettävä. Kuolonuhrien määrä auttaa meitä ymmärtämään kriisin vakavuuden. Kuolleet ovat paljon mediaseksikkäämpi asia, kuin kodittomiksi jääneet tai ruoka-apua tarvitsevat. Mitä kauempana ollaan, sitä enemmän kuolleita tarvitaan uutiskynnyksen ylittämiseksi.
 Torstaina uhreja oli reilut 200 , kertoi ministeri lehdistötilaisuudessa. Uutistoimiston toimittaja kysyi, voidaanko olettaa, että uhriluku nousee. Ministeri vastasi, että luku on “erittäin alustava”. Kysymyksen esittänyt toimittaja raapusti tyytyväisenä lehtiöönsä.
 Lauantaina numero oli noussut yli neljäänsataan.
 Kun Mosambikin presidentti maanantaina lensi tulva-alueiden yli, hän kertoi nähneensä vedessä kelluvia ruumiita ja arvioi kuolleiden määräksi “vähintään tuhat”. Haastattelin itse Beirassa pelastuslentäjiä, jotka olivat lentäneet tulva-alueiden yli ja nähneet satoja ihmisiä katoilla ja puissa, kun vesi vielä nousi. Yksi heistä arvioi, että kaikki ovat sittemmin kuolleet..
 – Pahimmassa tapauksessa tuhansia kuolleita, kuulin useaan otteeseen lausuttavan.
 Mutta ruumiita on toistaiseksi löytynyt vain nelisensataa.
 Liselott Lindström Beirassa. Yle
 Lopullinen kuolonuhrien määrää tiedetään vasta , kun tulvavedet ovat laskeneet, sanoo YK.
 Beiran ja sen ympäröivien alueiden katastrofista on ollut erityisen haastavaa saada tietoa, koska viestintäyhteydet ovat edelleen paikoin poikki. Puhelimet eivät toimineet, sähkötolpat olivat kaatuneet ja sähköjohdot ratkaisemattomissa solmuissa.
 Se tarkoittaa myös sitä, että ihmiset eivät ole päässeet ilmoittamaan, ovatko he kunnossa tai onko joku kadonnut.
 Tiet Beiraan olivat poikki. Ensimmäisinä ulkopuolisina sunnuntaina paikalle tuli muutama avustusjärjestö. Punaisen ristin ensimmäisen arvion mukaan 90 prosenttia Beirasta oli täysin tuhoutunut. Tämä numero jatkaa yhä leviämistään.
 Kun itse tulin tiistaina lähes vuorokauden matkustamisen jälkeen paikan päälle , Beira näytti vielä konfliktialueelta. Sade ja tuuli jatkoivat kaupungin riepottelemista. Lentokone pääsi laskeutumaan vasta kolmannella yrityksellä. Lentokentän kyltissä luki portugaliksi “Aeropo Inte nacoional B ira.”
 Katto vuoti eikä sähköjä ollut. Matkatavarahihnan edessä oli komea lätäkkö. Lentokonehalli oli lähes romahtanut. Majoituin avustustyöntekijöiden kanssa hotelliin, jossa käytävät olivat kosteat ja homeenhajuiset, ja useamman huoneen katto oli romahtanut.
 Keskiviikkona päivällä sade lakkasi hetkeksi. Katujen siivoaminen pääsi nopeasti vauhtiin.
 Vaikka 90 prosenttia Beirasta ehkä oli vaurioitunut, väite, että kaupunki olisi lähes täysin tuhoutunut ei yksinkertaisesti ollut totta. Annettakoon anteeksi, että ensimmäinen arvio ei pitänyt paikkaansa. Tilannetta ja katastrofin laajuutta oli todella vaikea hahmottaa, myös paikan päällä.
 Kaupunki tarvitsee todella paljon korjausta, mutta alusta sitä ei tarvitse rakentaa. Monen elämä on muuttunut peruuttamattomasti, mutta se jatkuu kuitenkin.
 Mutta oliko edes pakko heittää se 90 %?  Sillä saa tietenkin huomiota, se on helposti ymmärrettävä ja havainnollistaa konkreettisesti tuhon laajuutta. Paitsi että se ei ollutkaan totta.
 Tuho maaseudulla on asia erikseen. Siellä suurin osa ihmisistä asuu savesta tai tiilestä tehdyissä taloissa ja viljelee maata. Sadonkorjuu oli ovella, mutta nyt pellot ovat veden alla tai huuhtoutuneet pois ja ruokaturva on vaarassa.
 Beirassa ilmoitettiin lauantaina ensimmäisistä koleratapauksista. Näin todella heikossa kunnossa olevia vastasyntyneitä vauvoja, joiden kodittomiksi jääneet vanhemmat olivat hakeneet turvaa Beiran kouluista. Ruokaa ja vettä ei ollut, vessoista puhumattakaan.
 Maaseudunkin tuhoista olisi herkullista spekuloida  vaikka mitä. Mutta koska emme vielä tiedä, on parempi pysyä faktoissa. Kuolleita on tähän asti virallisesti 417.
 Hätä, suru ja epätoivo ovat tarpeeksi suuria Mosambikissa ilman, että tarvitsee liioitella tuhon laajuutta. Se vain syö uskottavuutta.
 Ja kuolonuhrien määrästä riippumatta, Mosambik tulee tarvitsemaan apua vielä pitkään.
 Lue lisää:
 Tällaista apua Suomi toimittaa myrskyn runtelemaan Mosambikiin: "Osalle alueista päästään vain helikoptereilla"
 50 vuotta sitten teiniliittolaiset keräsivät Mosambikille avustuksia taksvärkkinä – Nyt samat henkilöt kerävät rahaa hirmumyrskyn uhreille
 Amina oli päiviä veden saartamana Mosambikissa, kunnes kalastaja vei perheen turvaan – Pelastaja: “Emme ole vieläkään tajunneet katastrofin laajuutta”
 "Jokainen fiksu ihminen auttaa lähimmäistä" - mutta ehtiikö apu perille? Entä väärinkäytökset? Auttamisen ammattilaiset vastaavat
 Kartta näyttää, mistä Mosambikin tulvakatastrofissa on kyse – Ylen toimittaja Beirasta: Vesi on laskussa, mutta toivo hiipuu
 Tuhansia pelastettu Mosambikissa, mutta hätä on yhtä syvää kuin lieju – Ylen toimittajan kuvakooste Beirasta
 Suomi on tukenut syklonin runtelemaa Mosambikia vuosikymmeniä, mutta säähavaintojärjestelmän kehitystyö loppui leikkausten takia

Toimittajalta: Mosambikin katastrofi synnytti jälleen kilpailun siitä, kuka kertoo dramaattisimpia tuholukuja


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Jari Aarnion puolustus pääsee ääneen viimeistä kertaa
 Helsingin käräjäoikeus kuulee keskiviikkona loppulausunnot Helsingin huumepoliisin entiseltä päälliköltä  Jari Aarniolta  ja Helsingin poliisilaitoksen hyllytetyltä johtajalta  Lasse Aapiolta . He pääsevät viimeistä kertaa vakuuttamaan oikeudenjäseniä syyttömyydestään. Luvassa on kiinnostava päivä.  Yle seuraa oikeudenkäyntiä hetki hetkeltä .
 Talouskasvu hidastuu ja vienti hiipuu – mitä se tarkoittaa suomalaisille vientifirmoille?
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Suomen tärkein vientiala, teknologiateollisuus pelkää tilausten vähenevän tänä vuonna. Suomalaisten vientiyritysten saamat  tarjouspyynnöt ovat nimittäin vähentyneet selvästi . Vientiteollisuus uumoilee tilauskantojen pienenevän maailmantalouden epävarmuuden kasvaessa. Viime viikolla useat talousennustajat arvioivat talouskasvun hidastuvan selvästi.
 Britannian parlamentti äänestää brexit-linjasta
 Brittiparlamentti alkaa kartoittaa brexit-vaihtoehtoja keskiviikkona. Lauantaina Lontoossa osoitettiin mieltä uuden kansanäänestyksen puolesta. Olivier Hoslet / EPA
 Britannian parlamentin alahuone  järjestää keskiviikkona  suuntaa-antavia äänestyksiä brexit-vaihtoehdoista. Pääministeri  Theresa Mayn  erosopimuksen lisäksi saatetaan äänestää myös muun muassa brexitin perumisesta tai uudesta kansanäänestyksestä. Hallitus ei kuitenkaan ole velvollinen noudattamaan tuloksia.
 Testaa kuinka vaalimainoksia voidaan kohdentaa sinulle tykkäystesi perusteella
 Yle
 Ylen simulaattorissa  pääset kokeilemaan, miten vaalimainoksia räätälöidään juuri sinulle. Älä huoli, testissä ei käytetä oikeita sometilejä.
 Puheenjohtajatentissä vasemmistoliiton Li Andersson
 Li Andersson Kalevi Rytkölä / Yle
 Vasemmistoliitto lähtee eduskuntavaaleihin  tavoitteenaan katkaista vuosien tappiokierre . Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  on Ylen puheenjohtajatentissä TV1:ssä ja Areenassa keskiviikko-iltana kello 21.
 Lännestä saapuu sateita ja vähitellen lämpenee
 Yle Sää
 Pakkasta on yöllä ollut maa-alueilla etelän viidestä Lapin reiluun 20 asteeseen. Lännestä lähestyvän säärintaman myötä päiväksi kuitenkin lauhtuu ja pohjoiseen saapuu vähäisiä lumisateita. Etelässä pilvisyys lisääntyy vähitellen lännestä alkaen, mutta päivällä idässä on vielä aurinkoista. Illalla lumisade on jo väistynyt Lapista, mutta maan itäosassa tulee hajanaista ja heikkoa lumisadetta.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Jari Aarnion viimeinen puolustus, millaisia vaalimainoksia sinulle räätälöitäisiin ja mitä nyt, kun vienti alkaa sakata


Nuorempi polvi on voinut unohtaa, että suomalaisessa turismissa on eletty sellainenkin vaihe, kun farkut ja sukkahousut olivat kovaa valuuttaa. Kohdemaassa virtasi halpa vodka ja samppanja.
 Tampereella on kerätty ihmisten kokemuksia neuvostomatkoista. Muistoja ja tarinoita riittää. Yllättävän moni muistoista liittyy sukkahousuihin.
 Työväenmuseo Werstaan yleisöpalvelupäällikkö  Anne Lahtinen  sanoo, että jopa päällä olevat sukkahousut olivat käypä valuutta suomalaiselle.
 – Suomalainen oli rikas länsimainen turisti Neuvostoliiton näkökulmasta. Myös sukkahousut ja farkut saattoivat vaihtaa omistajaa ja niillä saatiin pöytä kyllä hyvinkin koreaksi, Lahtinen sanoo.
 Leningrad, Tallinna ja Jalta
 Turistimatkat Neuvostoliittoon alkoivat 1950-luvun puolivälissä  Nikita Hruštšovin  kauden poliittisen suojasään aikana. Suomalaisten suosikkikohteita olivat Leningrad, nykyinen Pietari, ja Neuvostoliittoon kuulunut Tallinna. Monet lensivät myös Mustanmeren rannalle Jaltalle.
 Jalta sijaitsee kiistellyllä Krimillä.

 Idänmatkailun huippuvuosia elettiin 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa, jolloin naapurimaassa kävi lomailemassa vuosittain noin 300 000 suomalaista.
 – Moni on muistellut, että kyllä siellä hyvin viihdyttiin. Matkoista on lämpimiä muistoja. Ne on koettu hyvin mielenkiintoisiksi retkiksi, Lahtinen sanoo.
 Suomalaisten turistien ryhmämatkoista ikimuistoisia tekivät mustan pörssin kauppojen hierominen himoituilla länsitavaroilla sekä runsain mitoin saatavilla ollut halpa vodka.
 Samppanjaa ja vodkaa
 Työväenmuseo Werstas Tampereella on kerännyt itämatkailuun liittyviä tarinoita ja matkamuistoja näyttelyksi.
 Vapaaehtoiset Museosakista haastattelivat Neuvostoliitossa matkailleita ihmisiä ja koostivat muisteluista filmin. Filmi esitetään Lenin-museossa Tampereella torstaina.
 Suosittuja tuliaisia olivat maatuskanuket, huivit ja alkoholi.
 – Neuvostoliiton puolelta ei niin vain voinut tuoda kaikkea. Esimerkiksi ruplia ei voinut tuoda takaisin. Siihen liittyy hauskoja tarinoita, kun esimerkiksi samppanjaa ostettiin niin paljon, ettei vahingossakaan jäänyt ruplia, Lahtinen kertoo.
 Postikortti Neuvostoliitosta. Satama Mustanmeren rannalla. Työväenmuseo Werstaan kokoelmat
 Ruplien lisäksi suomalaiset maksoivat tavaroilla mustassa pörssissä. Sukkahousuja puettiin monet päälle, että niitä riitti myytäväksi.
 – Neuvostomatkojen konkarit tiesivät, miten kätkeä tavaroita vaatteisiin ja laukkujen pohjalle ja niillä saatiin ostoksia tehtyä. Sukkahousut ovat yksi klassikko. Mutta myös farkut ja äänilevyt, erilaiset lehdet, myös pornografiset, saattoivat tehdä kauppansa.
 – Käytännössä kaikki se, mitä ei ollut Neuvostoliitossa saatavilla. Päivittäis- ja ylellisyystavaroista oli pula ja puute, kuten sukkahousuesimerkki kertoo. Niitä ei kaupoista saatu, joten länsimaiset turistit pääsivät tekemään kauppaa, Lahtinen selittää.
 Viru-hotelli vuonna 1997. Tiina Karjalainen
 Suomalaiset saivat kontakteja ostajiin autokuskien ja muiden paikallisten kautta. Kaupanteossa piti olla tarkkana.
 – Kertomuksien mukaan esimerkiksi jos Tallinnan Viru-hotellissa meni sanomaan huoneessa, että vessapaperi on loppu, nopeasti tuli vessapaperia huoneeseen. Korvat saattoivat kuunnella.
 Idänmatkailu hiipui 1990-luvulla
 Idänmatkailu alkoi hiipua pikku hiljaa. Samalla katkesivat myös vierailut Suomessa. Tampereella Lenin-museo kuului vielä viralliseen matkailuohjelmaan Neuvostoliiton romahtamiseen asti.
 1980-luvulla poliittinen tilanne ja kylmän sodan viileneminen vaikuttivat tilanteeseen, mutta matkoja tehtiin Lahtisen mukaan silti suhteellisen vilkkaasti.
 – 1990-luku sekoitti pakkaa ja koko valtio romahti. Siitä alkoivat uudenlaiset matkamuistot, Anne Lahtinen sanoo.
 Neuvostomatkailu-filmi esitetään Lenin-museolla Tampereella torstaina 28.3. kello 17.30-18.30. Vapaa pääsy.
 Kerro muistosi matkasta itänaapuriin. Keskustelu on auki 26.3. kello 22. asti.

Muistatko vielä nämä hittimatkat? Suomalaiset myivät sukkahousut päältään mustassa pörssissä, myös pornolehdet olivat kovaa valuuttaa


Summary: Vaalit tulossa, tuplana. Esimerkit maailmalta ovat osoittaneet, että sosiaalinen media näyttelee yhä isompaa roolia vaaleihin liittyvässä viestinnässä. Mutta tiedätkö kuinka some vaikuttaa sinuun ihan oikeasti?

Oletko edes huomannut ehdokkaiden puheenvuoroja tai poliittista mainontaa Facebookissa, Instassa, Twitterissä tai Youtubessa? Jos olet, tiedätkö kuinka digitaalista jalanjälkeäsi käytetään vaaliviestinnän kohdentamiseen ja räätälöintiin?
 Tykkäyksestä vaalimainokseksi
 Somen sydämet, tykkäykset, kommentit, sijaintipäivitykset, snapit ja muut reaktiot muuttuvat henkilökohtaiseksi digitaaliseksi jalanjäljeksi, joka on jokaisen somemarkkinoijan hyödynnettävissä. Vaaliehdokas voi käyttää samaa tietoa viestinsä kohdentamiseen kuin kansainvälinen juoksukenkäfirma tai lähiseudun ruokamarketti.
 Ja erilaisten mainosten tekeminen on todella helppoa. Ehdokas voi tehdä samasta vaalimainoksesta kymmeniätuhansia versioita.
 Kohdennettua poliittista mainontaa on toki ollut ennenkin (ja kuten huomattua, vaalimainos puhuttaa ja tavoittaa tienvarressakin), mutta uusien teknologioiden myötä vaaliviestintä tulee nyt kirjaimellisesti iholle, suoraan henkilökohtaisimpien laitteidesi näytölle juuri sinne missä sinä olet. Digitaaliset vaalimainokset hyödyntävät sosiaalisen median mekanismeja, jotka vaikuttavat suoraan ajatteluusi ja käyttäytymiseesi.
 Onko OIKEASTI mahdollista kertoa digimaailmasta ymmärrettävästi ja kiinnostavasti?
 Miten vauhdilla kehittyvää digitaalista maailmaa voi ymmärtää paremmin?  Sen eteen pitää tehdä työtä , sillä somejätit eivät itse kerro julkisesti paljonkaan omista toimintatavoistaan tai siitä, kuinka heidän algoritmejaan ja käyttäjädataansa todellisuudessa hyödynnetään.
 – Demokratia toimii vain jos kaikki me kansalaiset tiedämme minkälaisilla keinoilla meihin yritetään vaikuttaa. Somessa juuri sinulle kohdennetun markkinoinnin niksit ovat samoja kuin vaikka vaatemarkkinoinnissa. Samoilla markkinointitavoilla myydään adidaksia ja aatteita. Siksi meidän pitää avata kaikille näitä tapoja, jotta demokratia toimisi, sanoo Yle News Labin päällikkö  Jukka Niva .
 Meillä on nyt Yle News Labissa monialatiimi , joka pyrkii luomaan uusia keinoja algoritmisten vaikuttamiskeinojen avaamiseksi. Tiimin ensimmäinen projekti oli lähteä tutkimaan kuinka somen poliittisen viestinnän kohdennuksesta voisi tehdä mahdollisimman ymmärrettävää ja lähestyttävää.
 Tekijät ovat kirjaimellisesti avointen isojen kysymysten äärellä. Millainen kokemus auttaa ihan tavallista ihmistä hahmottamaan, että hänen somessa tekemänsä valinnat vaikuttavat siihen, kuinka poliittinen viesti voidaan  kohdentaa ja räätälöidä juuri hänelle ?
 Kuinka Viisi miljoonaa vaalimainosta -simulaattoria kehitettiin
 Kehitystyön tarkoituksena on luoda kokeellinen digikokemus, joka avaisi asian mahdollisimman selkeästi, muttei kuitenkaan tylsästi. Pelkkä teksti ei riitä. Tiedämme oman datamme pohjalta, että teknologiaa (ja niitä kuuluisia algoritmeja) käsitteleviä artikkeleita lukee tavallisesti varsin pieni joukko jo valmiiksi aiheesta kiinnostuneita ihmisiä.
 Palvelukehityksen tavoitteena oli keskittyä mahdollisimman konkreettisiin ja arkipäiväisiin esimerkkeihin tarinankerrontaa ja pelilllisiä elementtejä yhdistämällä. Ja yksi tärkeimmistä vaatimuksista oli, että käyttäjän ei tarvitse ymmärtää teknologiasta yhtään mitään. Johtoajatuksena oli luoda visuaalinen ja lyhyt mutta puhutteleva elämys.
 Syntyi Viisi miljoonaa vaalimainosta -simulaattorin prototyyppi, jota testattiin ja kehitettiin tavallisten suomalaisten kanssa. Ulkoasua, käyttöliittymän toiminnallisuuksia ja vaalimainoslogiikkaa paranneltiin yhdessä mm. rakennustyöhenkilön, kirjastonhoitajan, hoitoalan ammattilaisen, uutisreportterin ja opiskelijan kommenttien pohjalta.
 Vaalimainossimulaattorissa käyttäjän omat valinnat vaikuttavat kuvitteellisten ehdokkaiden viestien kohdentamiseen ja räätälöintiin. Simulaattorin tarkoitus ei ole antaa täydellisiä vastauksia vaan auttaa havainnollisesti meitä kaikkia ajattelemaan digikäyttäytymisemme seurauksia vaaliviestinnän näkökulmasta.
 Testaa, kommentoi ja laita jakoon
 Nyt sinäkin pääset testaamaan simulaattorin ensimmäistä betaversiota täällä:  https://viisimiljoonaavaalimainosta.yle.fi/ . Betaversio toimii yleisimmissä selaimissa mobiilissa ja pöytäkoneella.
 Tämä on Ylelle ihan uusi avaus. Vastaavia palveluita ei löydy maailmaltakaan. Olemme oppimassa ja palvelussa on varmasti vielä paljon kehitettävää. Laita ihmeessä palautetta kommentteihin tai someen. Kiitos!
 Kirjoittaja on  Yle News Labin  Head of AI and Personalization.
 Lue myös:
 Testaa kuinka vaalimainoksia voidaan kohdentaa sinulle somessa tykkäystesi perusteella

Toimittajalta: Teimme vaalimainossimulaattorin, joka havainnollistaa kuinka somekäyttäytymistäsi voidaan käyttää poliittisessa markkinoinnissa


Joka kerta kun jaat, kommentoit tai tykkäät jostakin somessa, sinusta tallentuu arvokasta dataa. Näiden datapalasten avulla somealustat, kuten vaikkapa Facebook ja Youtube päättelevät mikä sinua inspiroi, mitä sinulle voi myydä ja mitä poliittista aatetta kannatat.
 Some-firmoilta mainostilaa ostavat ehdokkaat hyödyntävät tätä dataa saadakseen mahdollisimman paljon ääniä mainoksellaan. Mainos voidaan kohdentaa ja räätälöidä esimerkiksi 30-35 -vuotiaille ammattikoulutetuille pienen kaupungin naisille, jotka ovat ajatusmaailmaltaan konservatiiveja.
 Mutta: sama ehdokas voi sen jälkeen luoda  toisenlaisen  viestin toiselle kohderyhmälle, vaikkapa 30-35 -vuotiaille suurituloisille kaupunkilaisille. Sellaisen viestin, joka inspiroi rikkaita kaupunkilaisia.
 Leiki hetki allaolevalla pelillä! Huomaat miten tykkäyksesi vaikuttavat siihen, ketkä ehdokkaat ja - millaisilla viesteillä - houkuttelevat sinua äänestämään.
 Ehdokkaat ovat kuvitteellisia.
 Tällä tavalla sinun some-fiidiisi varsinkin eurovaaleissa tupsahtaa kaikenlaista.
 Pääset testiin  tästä .
 Betaversio toimii yleisimmissä selaimissa mobiilissa ja pöytäkoneella. Kyseessä on prototyyppi, joten kaikki palaute on erittäin tervetullutta. Laita palautetta ja kysymyksiä kommentteihin, kiitos!

 Lue myös:
 Toimittajalta: Teimme vaalimainossimulaattorin, joka havainnollistaa kuinka somekäyttäytymistäsi voidaan käyttää poliittisessa markkinoinnissa

Testaa kuinka vaalimainoksia voidaan kohdentaa sinulle somessa tykkäystesi perusteella


Summary: Keskiviikkona kuullaan Aarnion ja Helsingin poliisilaitoksen päällikön loppulausunnot. Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen seuraa tapahtumia Helsingin käräjäoikeudessa.

Tästä on kyse poliisijohdon oikeudenkäynnissä Syyttäjä vaatii usealle nykyiselle ja entiselle poliisijohtajalle enintään neljän kuukauden ehdollista vankeusrangaistusta virkarikoksista, valvonnan laiminlyönnistä. Kaikki kiistävät syytteet. Syytteiden mukaan Helsingin huumepoliisissa ei kirjattu asianmukaisesti tietolähteitä rekistereihin vuosina 2008–2013.
 Puoli vuotta kestänyt poliisijohtajien tietolähdeoikeudenkäynti on aivan loppusuoralla.
 Jäljellä on enää neljä loppulausuntoa. Niistä kaksi kuullaan keskiviikkona Helsingin käräjäoikeudessa. Tuolloin Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio pääsee ääneen viimeistä kertaa tietolähdekäräjillä.
 Aarniota oikeudessa puolustaa asianajaja  Mikko Ruuttunen . Hän pitänee oikeudessa Aarnion loppulausunnon.
 Helsingin käräjäoikeus kuulee keskiviikkona myös Helsingin poliisilaitoksen hyllytetyn päällikön  Lasse Aapion  loppulausunnon.
 Useita poliisijohtajia syytteessä
 Syyttäjä vaatii tietolähdekäräjillä rangaistuksia entiselle poliisiylijohtajalle  Mikko Paaterolle , keskusrikospoliisin hyllytetylle päällikölle  Robin Lardotille , Helsingin poliisilaitoksen hyllytetylle päällikölle Lasse Aapiolle, Helsingin poliisilaitoksen entiselle komentajalle  Jukka Riikoselle  ja Helsingin huumepoliisin entiselle päällikölle  Jari Aarniolle .  Katso tästä jutusta , mistä heitä syytetään.
 Kaikki syytetyt kiistävät syyllistyneensä virkarikoksiin.
 Syyttäjä piti loppulausuntonsa Helsingin käräjäoikeudessa viime tiistaina. Yle seurasi  syyttäjän loppulausunnon hetki hetkeltä .
 Viime viikolla oikeus kuuli myös  Lardotin ja Riikosen loppulausunnot.
 Eilen käräjäoikeudessa kuultiin entisen poliisiylijohtajan Mikko Paateron ja Poliisihallituksen virkamiehen loppulausunnot.  Lue tästä hetki hetkeltä -seuranta  tiistain loppulausuntopäivästä.
 Lue myös:
 Poliisipomojen loppulausuntopäivä päättyi erikoiseen kiistaan, syyttäjä: Saanko lausua? Puheenjohtaja: Ette! – Yle seurasi hetki hetkeltä
 "Tällä kaikella on kohtuuttomat seuraukset, enkä puhu nyt rahasta", KRP:n päällikkö Robin Lardot tylytti syyttäjiä – Yle seurasi hetki hetkeltä
 Syyttäjä poliisipomoista käräjillä: "Se että komentaja piti mykkäkoulua, se ei poista apulaisjohtajan vastuuta" – Yle seurasi hetki hetkeltä
 Historian suurin poliisirikosoikeudenkäynti alkaa – Katso tästä, mistä poliisipäälliköitä syytetään
 Poliisijohtajat olivat suuren poliisirikosjutun esitutkinnassa tietämättömiä – Poliisiylijohtaja: Olin kuvitellut, että säätelyä on noudatettu

Kiinnostava päivä tietolähdekäräjillä: Jari Aarnion puolustus pääsee ääneen viimeistä kertaa – Yle seuraa loppulausuntoa hetki hetkeltä


Summary: Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen, Pellervon taloustutkimuksen ja useiden pankkien tuoreimmat ennusteet ovat olleet harvinaisen yksimielisiä: talouskasvu hidastuu. Mitä se merkitsee Suomen tärkeimmälle vientialalle, Teknologiateollisuudelle?

Esimerkiksi Etla kuvailee ennusteessaan, että lähivuosina ajamme taloudessa pienemmällä vaihteella. Ylinopeudesta ei ole vaaraa.
 Etla huomauttaa Suomelle tärkeän Saksan välttäneen juuri ja juuri taantuman. Italia puolestaan on jo teknisessä taantumassa.
 Etla ennustaa Suomen kokonaistuotannon kasvavan tänä vuonna 1,4 prosenttia. Kuluvan vuoden kasvulukua alennettiin peräti 0,8 prosenttiyksiköllä viime syyskuusta.
 PTT arvioi niin ikään talouskasvun hidastuvan, mutta notkahdus jää väliaikaiseksi, jos maailmantalouden epävarmuus ei kasva.
 Maailmankaupan kasvun hidastuminen vaikuttaa kuitenkin vääjäämättä myös Suomeen, ja suurella osalla toimialoista viennin kasvu hidastuu.
 PTT:n mukaan Suomen talouden kasvua jarruttaa tänä ja ensi vuonna etenkin viennin kysynnän heikkeneminen. Kauppasota, Brexit ja mahdolliset autotullit vaanivat taustalla.
 Myös useat pankit ovat ennustaneet kasvun hiipuvan ja ulkomaankaupan yskähtelevän. Vientinäkymien arvellaan heikkenevän.
 Näitä näkemyksiä tukevat muun muassa Helsingin Satama Oy:n vientitilastot. Alkuvuoden vientiluvut ovat miinusmerkkisiä edellisen vuoden vastaavaan aikaan verrattuna.
 Teknologiateollisuuden pääekonomisti Jukka Palokangas. Markku Pitkänen / Yle
 Mitä vastaa vientiala?
 Teknologiateollisuus on Suomen tärkein vientiala. Teknologiateollisuuden yritykset vastaavat yli puolesta Suomen viennistä.
 Sillä on viisi päätoimialaa. Kone- ja metallituoteteollisuus, elektroniikka- ja sähköteollisuus, tietotekniikka-ala, metallien jalostus sekä suunnittelu ja konsultointi.
 Teknologiateollisuuden pääekonomisti Jukka Palokangas, miltä Suomen vientikehitys näyttää teidän uusimpien tietojenne perusteella?
 – Vienti ei tosiaan ole käytännössä kasvanut enää lainkaan viimeisen vuoden aikana. Suomen viennin tulisi kasvaa 40 prosenttia, jotta saisimme kiinni muiden euromaiden vientikehityksen vuoden 2008 jälkeen. Toisin sanoen Suomen takamatka viennin kasvussa suhteessa euromaihin on edelleen lähes 40 prosenttia. Akuuttia vaaraa viennin merkittävästä putoamisesta ei toisaalta ole.
 Mikko Airikka | Yle
 Kuinka vientiteollisuuden saamat tarjouspyynnöt ovat kehittyneet?
 - Teknologiateollisuus ei ole saanut enää niin paljon tarjouspyyntöjä kuin vielä viime vuoden alkupuoliskolla. Muutos kertoo markkinoiden epävarmuudesta.
 Onko Teknologiateollisuuden tilauskanta pysynyt vahvalla tasolla?
 – Teknologiateollisuuden tilauskanta vahvistui vielä jonkin verran loppuvuonna 2018. Tämänhetkisen käsityksen mukaan tilauskanta on pysynyt korkealla tasolla myös alkuvuoden aikana. Toisaalta juuri vientimaiden kasvun hidastuminen muodostaa riskin tilausten kääntymiselle uudelleen laskuun.
 Myös investointien kasvun arvioidaan hidastuvan, mitä se tarkoittaa vientiteollisuuden kannalta?
 – Tuottavuus Suomessa ei ole kasvanut enää lainkaan viimeisen kahden vuoden aikana ja yritysten investointiaste on jo entuudestaan matalalla tasolla. Vientiteollisuuden tuotannollisten investointien tulisi kasvaa pysyvästi 50 prosenttia nykyistä korkeammalle tasolle, jotta saavuttaisimme teollisuuden investointiasteen naapurimaassa Ruotsissa.
 Mihin suuntaan Teknologitaollisuus näkee maailmantalouden kehittyvän?
 – Poliittinen epävarmuus vaikuttaa keskeisesti maailmantalouden näkymiin. Kysyntä ja talouskasvu riippuvat nyt korostetusti poliittisista päätöksistä, kuten kauppasodan seuraavista päätöksistä sekä Brexitin kohtalosta.
 – Pitkään aikaan talouden kehitys ei ole ollut niin riippuvainen politiikasta kuin tällä hetkellä. Liioin Suomi ei kaipaisi vaalien jälkeen poliittista epävarmuutta hallituksen muodostamisessa.
 Lue myös:
 Etlan selvitys: Brexitin vaikutukset uhkaavat muodostua huomattavasti ajateltua laajemmiksi
 Liikenne Helsingin satamissa notkahti oudosti alkuvuodesta, mutta helmikuun vientiluvut piristyivät taas – vaalikevään talous on yhä auki

Talousennustajien viesti on harvinaisen selkeä: kasvu hidastuu ja vienti hiipuu – tätä se tarkoittaa suomalaisille vientifirmoille


Summary: Li Andersson on Ylen puheenjohtajatentissä TV1:ssä ja Areenassa keskiviikko-iltana kello 21.

Kuntavaalien tulos on selvillä ja helsinkiläisen yökerhon lavalla hymyilee helpottunut puoluejohtaja.
 – Olen niin onnellinen, kiitollinen ja ylpeä,  Li Andersson  julistaa vaalivalvojaisissa juhlivalle vasemmistoväelle.
 Juhlaan on harvinainen syy. Vasemmistoliitto on viimein saanut vaalivoiton.
 Vasemmistoliitto hakee uutta nousua
 Turkulainen Andersson valittiin johtamaan vasemmistoliittoa vuonna 2016 kovin odotuksin.
 Nuoren ensimmäisen kauden kansanedustajan ei tarvinnut tehdä enempää eikä vähempää kuin johtaa puolueensa vaalivoittoon 90-luvulta jatkuneen tappioputken jälkeen.
 Odotuksiin vastattiin. Kuntavaaleissa 2017 vasemmistoliitto kasvatti kannatustaan.
 Edellisen kerran näin oli tapahtunut vuonna 1992, kun SKDL:n seuraajaksi perustettu vasemmistoliitto sai kuntavaaleissa edeltäjäänsä paremman tuloksen. Silloin Li Andersson oli viisivuotias.
 Nyt vaalivoitto pitäisi saada myös eduskuntavaaleissa.
 Kannatusmittausten mukaan vasemmistoliitolla on siihen hyvät mahdollisuudet.
 Li Andersson on keskiviikko-iltana haastateltavana Ylen puheenjohtajatentissä. Voit katsoa tentin suorana Yle Areenassa tai TV1:ssä klo 21.00.

 Viime vaaleissa vasemmistoliitto kompastui velkakeskusteluun
 Edelliset eduskuntavaalit menivät vasemmistoliitolta penkin alle.
 Talouskeskusteluun keskittyneissä vaaleissa vasemmistoliitto erottautui vetämällä omaa velkaelvytykseen pohjautuvaa linjaansa, kun muut puolueet esittelivät leikkauslistoja.
 Äänestäjiä linja ei vakuuttanut. Puolue kärsi historiansa pahimman vaalitappion. Se oli kirvelevä, mutta tappioihin puolue oli jo tottunut.
 Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen vasemmistolaiset aatteet ylipäätään ovat jääneet markkinatalouden jalkoihin ja menettäneet aiempaa painoarvoaan. Keskustelu vasemmiston kriisistä on ikiliikkuja, joka on käynnistynyt uudestaan jokaisen vaaleissa otetun pohjakosketuksen jälkeen.
 Liikkuvia äänestäjiä ovat karkottaneet vasemmistoliittoon yhdistetyt tunkkaiset mielikuvat Neuvostoliittoon haikailevista taistolaisista. Vasemmistolaista politiikkaa toivovat taas ovat raivostuneet niistä kompromisseista, joita puolue on tehnyt hallitusvuosinaan 1990-luvun Lipposen ensimmäisestä hallituksesta lähtien.
 Vuoden 2011 eduskuntavaalien jälkeen muodostetussa Kataisen monipuoluehallituksessa vasemmistoliitto istui yhdessä kokoomuksen kanssa. Kokoomusvetoiseen hallitukseen menemistä vastusti esimerkiksi vasemmistonuorten silloinen puheenjohtaja Li Andersson.
 Näkemyserot muiden puolueiden kanssa johtivat lopulta siihen, että vasemmistoliitto marssi ulos hallituksesta kolmen vuoden yhteistyön jälkeen. Viimeinen pisara oli perusturvaa heikentävä säästöpaketti, jota puolue ei ollut valmis hyväksymään.
 Hallituksen jättäminen ei seuraavissa vaaleissa auttanut. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä kutistui kahteentoista edustajaan.
 Kahdessa vuosikymmenessä eduskuntaryhmä on miltei puolittunut. Vielä vuonna 1995 edustajia oli 22.

 Vasemmistoliiton nuorennusleikkaus
 Häviämään tottuneessa puolueessa on nyt virinnyt uusi toivo. Vasemmistoliitto aikoo muuttaa hiljalleen sukupuuttoon kuolevan työväenliikkeen hautajaissaattueen punavihreiden nuorten riemumarssiksi.
 Puolue on nuorentunut ja vihertynyt. Sen noin 11 000 jäsenen joukosta puolet on liittynyt puolueeseen vuoden 2011 vaalien jälkeen. Vasemmistoliiton mukaan jäsenmäärää kasvattavat erityisesti nuoret ja nuoret aikuiset.
 Perinteisten eriarvoisuuteen ja työntekijöiden asemaan liittyvien teemojen lisäksi puolue on alkanut puhua myös ilmastonmuutoksen torjunnasta ja feminismistä. Anderssonin valinta puolueen keulakuvaksi voimisti kuvaa vihervasemmistolaisesta linjasta.
 Nuorten kasvava kiinnostus puoluetta kohtaan näkyy myös  Ylen Taloustutkimuksella teettämän viimeisimmän kannatusmittauksen  tausta-aineistosta. Puolueen kannattajista yli 30 prosenttia on alle 35-vuotiaita, kun taas esimerkiksi SDP:llä nuorten kannattajien osuus on vain hieman yli 13 prosenttia.

 Erimielisyydet vanhojen ay-taustaisten duunarijäsenten ja uuden punavihreän sukupolven välillä eivät ole oppositiokaudella juuri näkyneet. Eri kannattajaryhmien toiveiden kanssa tasapainoilu muuttuu kuitenkin astetta vaikeammaksi, mikäli puolue nousee hallitukseen.
 Silloin Andersson joutuu todelliseen tulikokeeseen.
 Vasemmistoliitto on ollut puoluejohtajan painajainen
 Vasemmistoliitto on aina ollut vaikea puolue johtaa. Puheenjohtajien ilona on ollut puolueen sisältä noussut ärhäkkä oppositio, jolla on historialliset juuret vasemmistoliittoa edeltäneiden vasemmistopuolueiden katkerassa keskinäisessä riitelyssä.
 Vuonna 2006 puoluetta johtanut  Suvi-Anne Siimes  erosi tehtävästään kesken kauden riitaannuttuaan niin sanottujen entisten taistolaisten kanssa. Vuonna 2011 taas Kataisen hallitukseen menemistä vastustaneet kansanedustajat  Markus Mustajärvi  ja  Jyrki Yrttiaho  erosivat vasemmistoliiton eduskuntaryhmästä ja muodostivat oman ryhmänsä.
 Mikäli vasemmistoliitto vaalien jälkeen osallistuu hallitusneuvotteluihin, kysymys hallitukseen menemisestä tulee olemaan puolueelle vaikea.
 Vasemmistoliitto toivoo SDP:n ja vihreiden varaan rakentuvaa punavihreää hallitusta, mutta kannatuskyselyiden perusteella hallituspohja kaipaisi vahvistukseksi joko keskustaa tai kokoomusta.
 Kokoomus samassa hallituksessa on vasemmistoliitolle myrkkyä, mutta myöskään  Juha Sipilän  johtama keskusta ei herätä puolueessa lämpimiä tunteita. Keskustan katsotaan kallistuneen liikaa oikealle.

 Vasemmistoliitto aikoo ratkaista vaikean hallituskysymyksen poikkeuksellisella tavalla. Hallitusneuvotteluiden tuloksen selvittyä puolue järjestää äänestyksen, jossa kaikki puolueen jäsenet voivat äänestää neuvottelutuloksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä.
 Äänestyksen lopputulosta on vaikea ennakoida, mutta jäsenistön hyväksymä neuvottelutulos riisuisi aseita puolueen sisällä muuten helposti heräävältä vastarinnalta.
 Vasemmistoliitto on valmistautunut hallitusneuvotteluihin  julkistamalla listan kärkitavoitteista ja kynnyskysymyksistä . Hallitukseen osallistumisen ehtona on muun muassa työttömyysturvan aktiivimallin purkaminen ja perusturvan heikennyksistä pidättäytyminen.
 Vaaliohjelmassaan  puolue lupaa esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksujen alentamista ja yksinhuoltajien lapsilisän korottamista. Lupaukset rahoitettaisiin kiristämällä suurituloisimpien verotusta ja esimerkiksi ympäristölle haitallisia tukia karsimalla.
 Vasemmistoliiton kannatusta on kirittänyt porvarihallituksen politiikka
 Vasemmistoliitto on puolueena uusiutunut, mutta myötätuulta vaaleihin on antanut myös Sipilän hallitus. Porvarihallituksen aikana erot vasemmiston ja oikeiston välillä ovat tulleet jälleen näkyviksi.
 Vaalikauden aikana säästöpäätöksistä ovat kärsineet erityisesti pienituloisimmat, ja vasemmistoliiton kannattajien joukossa pienituloisten osuus on suurempi kuin muilla puolueilla.
 Taloustutkimuksen Ylelle tekemän viimeisimmän kannatusmittauksen tausta-aineiston mukaan puolueen kannattajista noin 30 prosenttia tienaa bruttona alle 25 000 euroa vuodessa, kun taas esimerkiksi kokoomuksella pienituloisimpia on kannattajista vain alle 10 prosenttia.
 Ammattiaseman mukaan tarkasteltuna suurin kannattajaryhmä koostuu suorittavaa työtä tekevistä työntekijöistä. Viime vuosina myös erilaisissa asiantuntijatehtävissä työskentelevien toimihenkilöiden osuus vasemmistoliiton kannattajissa on kuitenkin kasvanut.
 Puolueessa kehitystä tulkitaan niin, että perinteinen duunarikenttä ja korkeakoulutetut asiantuntijat painivat yhä enemmän samojen ongelmien parissa. Työn murros ja esimerkiksi määräaikaisten työsuhteiden ketjuttaminen koskevat sekä kaupan kassaa että tutkijaa.
 Vasemmistoliitto ja vihreät samoilla linjoilla
 Työelämän turvattomuudesta huolestuneille vasemmistoliitto  tarjoaa ratkaisuksi anteliasta perustuloa . Puolueen perustulomallissa jokaiselle maksettaisiin 800 euroa kuukaudessa. Toisessa perustuloa kannattavassa puolueessa, vihreissä, perustuloa maksettaisiin 600 euroa kuukaudessa.
 Sosiaaliturvan uudistaminen on seuraavan hallituksen työlistalla, mutta puhdasta perustuloa ajavat puolueet ovat vähemmistössä. Edes vasemmistoliiton toivomassa punavihreässä hallituksessa perustulo tuskin etenisi, sillä SDP haraa vastaan.
 Vasemmistoliitto ja vihreät kamppailevat keskenään osin samoista arvoliberaaleista äänestäjistä. Perustulon lisäksi vasemmistoliitto on vihreiden kanssa samoilla linjoilla ilmastopolitiikassa.  Ylen ilmastokyselyssä m olemmat puolueet erottuvat vaatimalla muita puolueita kunnianhimoisempia ilmastotoimia.
  Ylen kyselyssä maahanmuuttopolitiikasta  eroja tulee puolueiden suhtautumisessa Euroopan ulkopuolelta tulevan työvoiman tarveharkintaan. Tarveharkinnalla tarkoitetaan sitä, että EU:n ulkopuolelta tuleville työnhakijoille myönnetään oleskelulupa vain, jos tehtävään ei ole saatavilla työvoimaa omasta takaa.
 Vasemmistoliiton mielestä tarveharkinnasta ei tulisi luopua, kun taas vihreät olisi tähän valmis.
 Kysymys tarveharkinnasta jakaa rivejä myös vasemmistoliiton sisällä. Vasemmistoliiton kansanedustaja  Anna Kontula  oli ensimmäinen allekirjoittaja  lakialoitteessa, joka vaati tarveharkinnasta luopumista . Puolueen ay-siivelle tämä ei käy.
 Puoluettaan suositumpi puheenjohtaja
 Tulevissa vaaleissa vasemmistoliiton valttikorttina on erittäin suosittu puheenjohtaja. Väittelyissä hyvin pärjäävä 31-vuotias Li Andersson n ousee kärkeen kyselyissä , joissa kartoitetaan mielipiteitä puoluejohtajien onnistumisesta.
 Suosio ei ole kuitenkaan heijastunut suoraan puolueen kannatukseen, joka on pysynyt samalla 8–9 prosentin tasolla koko vaalikauden ajan. Sekin riittäisi silti vaalivoittoon, kun vertailukohtana on edellisten vaalien 7,1 prosentin tulos.
 Puolueen listoilla kansanedustajan paikkoja kärkkyy sekoitus perinteisempiä ay-taustaisia duunarikentän ehdokkaita ja nuoremman polven punavihreitä.

 Paikastaan luopuu kaksi pitkän linjan vasemmistoliiton kansanedustajaa, perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana toiminut  Annika Lapintie  Varsinais-Suomen vaalipiiristä sekä  Kari Uotila  Uudeltamaalta.
 64-vuotiaan Uotilan tilalle saattaa nousta vielä kokeneempi vasemmistokonkari, kun samasta vaalipiiristä eduskuntaan pyrkii 72-vuotias entinen kansanedustaja ja europarlamentaarikko  Esko Seppänen .
 Puolue houkuttelee myös kulttuuriväkeä listoilleen. Esimerkiksi Helsingin vaalipiirissä ehdolla ovat räppäri  Heikki Kuula  ja filosofi  Tuomas Nevanlinna .
 Politiikan ulkopuolelta tunnetuilla ehdokkailla puolueet pyrkivät tavoittelemaan myös sellaisia äänestäjiä, jotka eivät muuten äänestäisi puoluetta. Vasemmistoliiton ydinkannattajat  äänestävät puoluetta uskollisesti , mutta vuosien mittaan tämä joukko on käynyt pieneksi.
 Tulevissa vaaleissa vasemmistoliiton kohtalonkysymys on se, onnistuuko punavihreän muodonmuutoksen kokenut puolue houkuttelemaan taakseen myös niitä äänestäjiä, joille vasemmistolaisuus ei ole keskeinen osa identiteettiä.
 Lue myös:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneessa!(siirryt toiseen palveluun)
 Lue, katso ja kuuntele Ylen parhaat vaalijutut
 Lue täältä kaikki Ylen puolueanalyysit

Li Andersson yrittää katkaista vuosien tappiokierteen – tällainen puolue on uutta nousua hakeva vasemmistoliitto


Seitsemän ihmistä kuoli sairaalaan tehdyssä ilmaiskussa Jemenissä tiistaina, kertoo Pelastakaa Lapset -järjestö. Kuolleista neljä oli lapsia.
 Ohjus osui lähelle Pelastakaa Lasten tukeman sairaalan sisäänkäyntiä tiistaiaamuna. Sairaala sijaitsee Rifatissa, 100 kilometriä luoteeseen Saadan kaupungista.
 Ohjusten kerrottiin osuneen bensa-asemaan 50 metrin päähän sairaalan päärakennuksesta. Sairaala oli ehtinyt olla auki vain puoli tuntia, ja moni oli vasta saapumassa paikalle.
 Kuolleiden joukossa oli sairaalan työntekijä, joka kuoli yhdessä kahden lapsensa kanssa. Iskussa kuoli myös kaksi muuta lasta sekä sairaalan vartija. Iskussa haavoittui kahdeksan ihmistä.
 Aiemmin tällä viikolla  Pelastakaa Lapset kertoi  Saudi-Arabian johtaman liittouman pommien tappaneen tai haavoittaneen yhteensä yli 400:aa jemeniläislasta viime vuoden aikana.
 Lue myös:
 YK: Jemenissä jopa yli 100 000 koleratapausta alkuvuonna – alkava sadekausi vaikeuttaa tilannetta entisestään

Pelastakaa lapset: Seitsemän kuoli ilmaiskussa sairaalaan, joukossa neljä lasta


Viikonloppuna Venezuelaan saapuneiden venäläisjoukkojen uskotaan käsittävän erikoisjoukkoja, joihin kuuluu muun muassa kyberturvallisuuden henkilöstöä, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Reutersin hallinnon lähde kertoo, että Yhdysvallat edelleen arvioi tilannetta venäläisjoukkoihin liittyen. Yhdysvaltain hallituksen mukaan kyse on häikäilemättömästä toiminnasta.
 Kaksi Venäjän ilmavoimien konetta laskeutui Caracasin lähettyville lauantaina tuoden mukanaan lähes 100 venäläistä sotilasta, paikalliset tiedotusvälineet kertoivat. Venezuelan hallitus on vahvistanut kahden venäläiskoneen laskeutumisen, mutta ei ole antanut asiasta enempää tietoa.
 Reuters arvioi, että kyberturvallisuuden osaajien mukanaololla tarjotaan apua Venezuelan presidentti  Nicolas Madurolle  ja hänen kannattajilleen valvonta-asioissa sekä suojellaan hallituksen tietoverkkoja.
 Reutersin lähteen mukaan näiden asiantuntijoiden tarkoitus on suojella Maduroa vallanvaihdolta ja myös turvata venäläisten jalansijaa latinalaisessa Amerikassa. Venäjällä on paljon sijoituksia Venezuelassa.
 Venäjän ulkoministeriöstä kerrottiin Reutersin mukaan tiistaina, että joukkojen läsnäolo Venezuelassa johtuu sotilaallis-teknisestä yhteistyöstä maiden välillä.
 Yhdysvallat ja monet länsimaat – mukaan lukien Suomi – ovat tunnustaneet opposition  Juan Guaidon  maan presidentiksi ja vaatineet Maduron luopumista vallasta. Sen sijaan esimerkiksi Venäjä, Kiina ja Kuuba tukevat Maduroa.
 Yhdysvaltain ja Venäjän ulkoministerit  Mike Pompeo  ja  Sergei Lavrov  keskustelivat puhelimitse tiistaina. Pompeo sanoi, että Yhdysvallat ei aio katsella joutilaana sivusta, kun Venäjä tukee Maduroa. Lavrov sen sijaan syytti Yhdysvaltojen juonivan vallankaappausta Venezuelassa.
 Tass: Venäjä ja Venezuela sopivat useita yhteistyösopimuksia
 Venäjän valtion omistama uutistoimisto Tass kertoo, että Venäjä ja Venezuela aikovat allekirjoittaa noin 20 eri alojen yhteistyösopimusta. Tassin mukaan presidentti Maduro kertoi sopimusaikeista venäläisen televisiokanavan haastattelussa keskiviikkona.
 – Korkean tason hallitustenvälinen yhteistyö saa alkunsa huhtikuussa Venäjän ja Venezuelan välillä. Allekirjoitamme yli 20 dokumenttia yhteistyöstä talouden, kaupan, kulttuurin energian ja koulutuksen saralla, Maduro sanoi.
 Maduro kertoi Venezuelan saaneen 300 tonnin lastin humanitaarista apua Venäjältä.
 Lue myös:
 Sähköt poikki jälleen lähes koko Venezuelasta
 Venezuelan oppositio yrittää houkutella sotilaita vaihtamaan leiriä
 Tuhat turvallisuusjoukkojen jäsentä paennut Venezuelasta Kolumbiaan

Venäjä: Ilmavoimien koneet Venezuelassa ovat "sotilaallis-teknistä yhteistyötä"


Yhdysvalloissa edustajainhuone ei onnistunut kumoamaan presidentti  Donald Trumpin  veto-oikeutta kansallisen hätätilan kohdalta. Asiasta kertoo muun muassa  New York Times  ja  Washington Post .
 Edustajainhuone äänesti veton kumoamisen puolesta äänin 248–181, mutta kumoamiseen olisi vaadittu kaksi kolmasosaa äänistä eli 288. Demokraattien lisäksi 14 republikaania kannatti veton kumoamista. Tulos oli odotettu.
 Aiemmin tässä kuussa kongressi päätti perua Trumpin julistaman hätätilan, jonka turvin tämä haluaa ohittaa kongressin ja ohjata miljardeja dollareita rahaa Meksikon rajamuurin rakentamiseen. Tuolloin edustajainhuoneen äänestyksessä 13 republikaania liittyi demokraattien rintamaan. Presidentti kuitenkin käytti veto-oikeuttaan kongressin päätöksen jyräämiseksi.
 Presidentin veton kumoaminen on harvinaista, niin tapahtui vain kerran  Barack Obaman  kaudella.
 Käynnissä on useita oikeusjuttuja
 Ennen tiistain äänestystä demokraatit olivat yrittäneet taivutella republikaaneja äänestämään kumoamisen puolesta pitämällä esillä armeijan rakennusprojekteja, jotka viivästyisivät, jos puolustusministeriön rahaa ohjataan muuriin. Demokraattien mukaan Trump ylittää hätätilan julistuksella perustuslailliset oikeutensa, ja osa republikaaneista on tästä samaa mieltä.
 Suurin osa republikaaneista pysyi kuitenkin presidentin puolella.
 – Kiitos edustajainhuoneen republikaaneille siitä, että he pitivät yhtä ja isosta voitosta rajan suhteen. Tämän päivän äänestys vahvistaa, että kongressin demokraatit ovat avoimien rajojen, huumeiden ja rikollisuuden puolue! Trump riemuitsi Twitterissä.
 Koska hätätilaa ei saada kaadetuksi kongressissa, painopiste taistelussa muurista siirtyy oikeusistuimiin. Käynnissä on monia oikeusjuttuja, joissa muun muassa osavaltiot ja raja-alueiden maanomistajat ovat kyseenalaistaneet Trumpin hätätilajulistuksen laillisuuden.
 Maanantaina puolustusministeriö Pentagon antoi valtuutuksen rahoittaa Meksikon rajamuuria miljardilla dollarilla.

Edustajainhuone ei onnistunut kumoamaan Trumpin hätätila-vetoa


Summary: Pääministeri May ei toistaiseksi tuo erosopimusta kansanedustajien äänestykseen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britanniassa parlamentin alahuone äänestää keskiviikkona vaihtoehdoista pääministeri  Theresa Mayn  neuvottelemalle EU-erolle. Aloitteen hallitukselta ottaneet kansanedustajat äänestävät useista eri ehdotuksista löytääkseen etenemistavan, jolla olisi parlamentin enemmistön tuki.
 Äänestykset eivät ainakaan tässä vaiheessa ole hallitusta sitovia. May on sanonut, ettei hän aio toteuttaa sellaista brexitiä, joka on vastoin konservatiivipuolueen vaalilupauksia. Tällainen olisi muun muassa ehdotus Britannian jäämisestä osaksi EU:n tulliliittoa tai sisämarkkinoita.
 Useiden arvioiden mukaan parlamentista saattaisi löytyä eniten kannatusta jonkinlainen pehmeämmälle versiolle brexitistä. On kuitenkin erittäin epävarmaa, mihin parlamentin äänestykset lopulta käytännössä johtavat.
 Uusien vaalien mahdollisuutta pidetään Britanniassa yhä todennäköisempänä.
 DUP ei taivu
 May on muistuttanut, ettei asia ole yksin Britannian päätettävissä.
 – Äänestykset voivat johtaa lopputulokseen, josta ei ole mahdollista neuvotella EU:n kanssa, hän muistutti parlamentissa maanantaina.
 EU on luvannut antaa Britannian EU-erolle lykkäystä 22. toukokuuta saakka, jos parlamentti hyväksyy Mayn hallituksen ja EU:n neuvotteleman erosopimuksen. May on kuitenkin sanonut, ettei hän aio tuoda sopimusta parlamenttiin ennen kuin on varma, että se saa enemmistön tuen.
 Mayn hallituskumppani, Pohjois-Irlannin DUP, viestitti tiistaina, ettei se aio edelleenkään äänestää sopimuksen puolesta. EU taas pitää kiinni siitä, ettei sopimuksen sisällöstä enää neuvotella.
 Jos sopimusta ei hyväksytä, kova brexit toteutuu näillä näkymin 12. huhtikuuta. Alahuoneen on määrä äänestää tänään lakiin aiemmin eropäiväksi kirjatun 29. maaliskuuta lykkäämisestä kahdella viikolla. EU on jo lykkäykseen suostunut.
 Lue myös:
 Brittikansanedustajat äänestänevät keskiviikkona brexit-vaihtoehdoista – aloite toi alahuoneelle valtaa EU-eron suhteen
 Brittikalastajat ottaisivat vaikka sopimuksettoman EU-eron, mutta pelkäävät koko brexitin peruuntuvan: "En usko enää, että se tapahtuu"
 Lontoossa suurmielenosoitus brexitiä vastaan – sadat tuhannet vaativat uutta kansanäänestystä
 ITV: Pääministeri May lupasi erota vastineeksi tuesta EU-erosopimukselle

Brittiparlamentti äänestää brexit-vaihtoehdoista


Summary: Tämän vuoden puolella löytyneistä epäillyistä koleratapauksista kolmasosa on alle viisivuotiaita lapsia.

Tästä on kyse Kolera aiheuttaa ripulia ja pahoinvointia.
Jos potilas ei saa antibiootteja ja nesteytystä, sairaus voi johtaa elimistön kuivumiseen ja kuolemaan.
Erityisessä vaarassa ovat lapset ja vanhukset. Kolera voi tarttua esimerkiksi saastuneen veden, saastuneen ruuan ja wc-tilojen kautta.
 Jemenissä epäillään löytyneen alkuvuoden aikana jopa 109 000 koleratapausta, kertovat maailman terveysjärjestö WHO ja YK:n lastenrahasto Unicef yhteisessä tiedotteessa.
 Kuolemaan johtaneita tapauksia on ollut 190. Näistä tapauksista lähes kolmasosa on alle viisivuotiaita lapsia.
 – Tulokset varmistuvat pikaisesti. Tällä hetkellä tämä on vielä epäilys, mutta akuutti ripuli ei leviä samalla tavalla kuin kolera, joten melko varmasti kolerasta tässä on kyse, kertoo Suomen Unicefin viestintäpäällikkö  Kirsi Haru .
 YK:n humanitaaristen asioiden koordinointitoimiston mukaan  koleratapauksia on löytynyt kuudesta eri kuvernoraatista, näiden mukana satamakaupunki Hodeida sekä maan pääkaupunki Sanaa.
 – Pelkästään viimeisen kahden viikon aikana on raportoitu 40 000 uutta tapausta. Se on 150 prosentin kasvu edelliseen kuukauteen verrattuna, Haru kertoo.
 Juuri alkamassa oleva sadekausi tulee Harun mukaan vaikeuttamaan tilannetta sillä kolera leviää entistä enemmän sadekauden myötä.
 – 16 miljoonalla ihmisellä ei ole puhdasta vettä eikä vessaa käytössä ja kaikista tarvikkeista on saarron takia kova pula. Koleran kuriin saaminen mahdollisimman pian on ehdottoman tärkeää, Haru sanoo.
 WHO ja Unicef ovat pystyttäneet Jemeniin yli 400 hoito- ja nesteytyskeskusta ympäri maata. Järjestöt ovat myös avustaneet muun muassa veden puhdistuksessa ja puhtaan veden toimittamisessa eri puolille Jemeniä.
 Kolerarokotteet, veden puhdistustarvikkeet ja puhtaat astiat ynnä muut tarvikkeet auttavat ennaltaehkäisemään koleran leviämistä, mutta näiden saaminen maahan ja kuljetus maan sisällä on erittäin haasteellista.
 Harun mukaan ennusteita ei ole tehty siitä, kuinka laajalle kolera voi nyt sadekauden myötä levitä.
 – Täytyy vain toivoa, että tämä olisi nyt tässä. Se voi kuitenkin levitä vielä laajalle.
 Kaksi vuotta sitten Jemenissä riehui sodan lisäksi maailman suurin koleraepidemia, kun yli miljoona ihmistä sairastui tautiin.
 Julkisen sektorin työntekijät olleet palkatta kaksi vuotta
 Puhtaan veden ja tarvikkeiden puutteen lisäksi Jemenin julkisen sektorin terveydenhuolto on hajoamispisteessä. Unicefin mukaan suurin osa terveydenhoitoalan työntekijöistä on ollut ilman palkkaa jo kahden vuoden ajan. Vain puolet maan terveyslaitoksista on toiminnassa ja näissäkin on huutava pula lääkkeistä, tarvikkeista ja henkilökunnasta.
 – Terveysalan työntekijöidenkin pitää elättää perheensä jollain, joten he ovat joutumaan etsimään elantonsa muualta. Lisäksi liikkuminen Jemenissä on hankalaa, joten vaikka haluaisi mennä ilmaiseksi töihin esimerkiksi sairaalaan, niin sekään ei välttämättä aina onnistu, Haru sanoo.
 Hänen mukaansa kolme neljäsosaa Jemenin kaikista opettajista ei ole saanut palkkaa yli vuoteen, suurin osa yli kahteen vuoteen. Sodan aikana puoli miljoonaa lasta on joutunut pois koulusta ja nyt koulun ulkopuolella on yhteensä noin 2 miljoonaa lasta.
 Viidesosa maan kouluista on poissa käytöstä, koska ne ovat joko sotilaskäytössä, vauritoiuneet tai pakolaisten majoituspaikkana. Unicef maksaa noin 100 000 opettajalle pientä korvausta.
 Lue myös:
 Pelastakaa Lapset: 37 lasta joutuu joka kuukausi liittouman pommien uhriksi Jemenissä  (25.3.)
 USA:n senaatti kannattaa tuen vetämistä Saudi-Arabian toimilta Jemenissä  (14.3.)
 Jemenin kriisiin on sotkeutunut kymmenkunta valtiota – miksi rutiköyhän maan aavikoista taistellaan verisesti?  (25.9.2018)
 Sodan keskellä Jemenissä padotaan koleraa ennusteiden avulla – Voiko taudeista pian laatia samanlaisia varoituskarttoja kuin säästä?  (6.10.2018)

YK: Jemenissä jopa yli 100 000 koleratapausta alkuvuonna – alkava sadekausi vaikeuttaa tilannetta entisestään


Summary: Vantaalainen Heikki Tidenberg hurahti opiskeluun eläkkeelle jäämisen jälkeen.

Elettiin 1970-luvun alkupuolta, kun armeijasta päässyt  Heikki Tidenberg  aloitti iltalukion. Tidenberg oli muuttanut Pieksamäeltä Helsinkiin ja sukulaistäti patisti nuorta miestä opintoihin.
 Lukio ei tuntunut omalta. Kun opiskelupaikka teknisessä oppilaitoksessa aukeni, Tidenberg aloitti insinööriopinnot.
 Elämä vei mennessään, kuten niin usein käy. Tuli kiinnostava työpaikka ja perhettä elätettäväksi.
 Lukiota Tidenberg ei ajatellut vuosikymmeniin.
 Takaisin lukioon
 Heikki Tidenberg oli aina ollut kiinnostunut matematiikasta. Eläkepäivien koitettua ajatus matematiikan lisäopinnoista alkoi poltella mielessä.
 Vaimokin oli huolissaan siitä, miten aktiivinen aviomies saisi aikansa kulumaan, kun talokin oli jo rakennettu valmiiksi.
 Joku projekti on aina hyvä olla menossa, Tidenberg tuumasi.
 Syksyllä 2014 hän aloitti matematiikan opiskelun Sotungin etälukiossa Vantaalla – 64-vuotiaana.
 Etälukiossa oli helppoa syventyä derivaattoihin ja polynomifunktioihin vaikka kotisohvalla maaten.
 Nälkä kasvaa syödessä
 Tidenbergin alkuperäinen tarkoitus oli lukea vain pitkän matematiikan kurssit, mutta pian mukaan tuli muitakin oppiaineita: englantia, ruotsia, historiaa, biologiaa ja maantietoa.
 Tidenberg koukuttui uuden oppimiseen.
 – Hurahdin täysin. Miten kiehtovaa oli opiskella antiikin historiaa tai sitä, kuinka Suomen suhteet Ruotsiin ja Venäjään ovat kehittyneet aikojen saatossa.
 Erityisesti Tidenberg lumoutui maantiedosta. Kotonaan Vantaan Hakunilassa hän kertoo innostuneesti muun muassa mannerlaattojen liikkeistä. Hän painottaa puhettaan termeillä "käsittämättömän hienoa", "todella mielenkiintoista" ja "vau"!
 Opettajat huomasivat oppilaansa innon ja kannustivat tätä viemään lukio-opinnot ylioppilastutkintoon asti.
 Tidenberg otti haasteen vastaan.
 Etäopiskelu on vapautta ja vastuuta
 Suomessa nettiopiskelu etälukiossa on mahdollista yli sadassa oppilaitoksessa. Opiskelija voi valita koko lukion oppimäärän tai yksittäisiä kursseja.
 Etälukion etuna on omaan tahtiin opiskeleminen. Se sopii niille, jotka eivät voi tai halua osallistua säännölliseen tuntiopetukseen.
 Sotungin lukion rehtori  Esa Partanen  kertoo, että kaikille opiskelijoille räätälöidään yksilöllinen opintosuunnitelma tavoitteiden ja elämäntilanteen mukaan.
 Ylioppilastutkinto digitalisoitui asteittain syksystä 2016 lähtien ja oli kokonaan digitaalisessa muodossa tänä keväänä. Viimeisenä paperilta digitaaliseksi muuttui matematiikan koe.
 Etäopiskelu on kasvava opiskelumuoto
 Nettiopiskelu yleistyy jatkuvasti ja on lähitulevaisuudessa tapa, jolla esimerkiksi monet yliopistot tarjoavat kursseja. Partanen suosittelee myös päivälukiossa opiskeleville kurssien ottamista etälukion valikoimista.
 – Etäkurssien avulla voi opiskella myös huippuyliopistoissa kuten Harvardissa tai Cambridgessä. Verkko-opiskelu tuo itsenäisyyttä ja vapautta, mutta vaatii runsaasti suunnitelmallisuutta ja kurinalaisuutta.
 Gaudeamus igitur
 Neljän ja puolen vuoden opiskelun jälkeen Heikki Tidenberg valmistuu ylioppilaaksi 69-vuotiaana. Hän hajautti kirjoitukset useampaan osaan, ja urakka päättyi äidinkielen kirjoituksiin tänä keväänä.
 Arvosanoissa Tidenbergillä on magna cum laudea ja eximiaa.
 Emilia Korpela / Yle
 Sotungin lukion rehtori  Esa Partanen  ojentaa kesäkuun alussa lakin uusille ylioppilaille.
 Hänen toiveissaan on, että Tidenberg pitää koko koululle uuden ylioppilaan puheen, esimerkkinä läpi elämän jatkuvasta oppimisen innosta.
 Tidenberg ottaa kunniatehtävän vastaan ilolla.
 – Tämä on ollut valtavan hieno matka, päivääkään en vaihtaisi pois.
 Tulevan ylioppilaan jatkosuunnitelmatkin ovat valmiina. Hän aikoo hakea yliopistoon lukemaan valtiotieteitä.
 – Eikös se ole sitä, mitä suurmiehetkin ovat opiskelleet, nauraa Tidenberg.
 Sitä ennen ohjelmassa ovat kuitenkin ylioppilasjuhlat, jotka Tidenbergin tytär järjestää isälleen.

Kevään ylioppilaiden urakka on pian ohi – Heikki Tidenberg, 69, saa ylioppilaslakin yli 40 vuotta lukio-opintojen aloittamisen jälkeen


Summary: Uhri kuoli Kannuksen ratapihalle joulukuun alussa. Syytetyt ja uhri työskentelivät samassa yrityksessä.

Pohjanmaan käräjäoikeus on antanut välituomion Kannuksessa joulukuussa tapahtuneesta henkirikoksesta. Oikeus määräsi alunperin taposta syytetyn kannuslaismiehen mielentilatutkimukseen. Syytetty pysyy vangittuna.
 Oikeus katsoo miehen syyllistyneen törkeään pahoinpitelyyn ja törkeään kuolemantuottamukseen. Syyttäjä vaati hänelle yhdeksän vuoden vankeusrangaistusta taposta.
 Hänen veljelleen syyttäjä vaati kahdesta kolmeen vuoden vankeusrangaistusta avunannosta tappoon. Syytetyt kiistivät syytteet. Päätekijä myönsi kuitenkin väkivallan.
 Avunannosta syytetyn veljen osalta ratkaisu annetaan mielentilatutkimuksen jälkeen. Tuolloin päätetään myös vahingonkorvauksista. Uhrin omaiset vaativat 36 000 euron korvauksia.
 Taposta syytetty mies oli esitutkinnassa kertonut kuulleensa ääniä tekohetkellä, mutta sanoi oikeudessa viitanneensa omiin ajatuksiinsa. Hän on ollut aiemmin psykiatrisessa hoidossa. Mies ei itse halunnut mielentilatutkimusta.
 Välituomio: Pahoinpitely oli erityisen raaka ja julma
 Kannuslainen nuori mies menehtyi pahoinpitelyn seurauksena joulukuussa. Oikeuden mukaan uhrin kuolinsyy on ollut alilämpöisyys, mutta kuolemaan ovat vaikuttaneet myös ruhjevammat ja alkoholi.
 Todetut vammat eivät tyypillisesti aiheuta kuolemaa, mutta ne ja uhrin jättäminen ulos ovat oikeuden mukaan erittäin todennäköisesti vaikuttaneet menehtymiseen.
 Pääsyytetty on oikeuden mukaan tunnustanut lyöneensä, potkineensa ja heitelleensä uhria ja jättäneensä tämän paikalle vahvasti loukkaantuneena. Nuorempi veli ei osallistunut aktiivisesti, mutta poistui myös paikalta pahoinpitelyn jälkeen.
 Pahoinpitely on oikeuden mukaan tehty erityisen raa'alla ja julmalla tavalla, sillä väkivalta on ollut voimakasta ja pitkäkestoista ja kohdistunut puolustuskyvyttömään uhriin.
 Syyttäjä: Syytetty tiesi uhrin jäävän hengenvaaraan
 Syyttäjän mukaan uhri oli hengissä vielä veljesten jättäessä hänet tapahtumapaikalle ja syytetty on tiennyt uhrin olevan hengenvaarassa tai joutuvan hengenvaaraan, jos ei saa apua.
 Tapahtuma-aikaan ulkona oli muutama aste pakkasta.
 Puolustus vetosi siihen, että veljekset olivat palanneet katsomaan, onko uhri päässyt liikkeelle. Isoveli oli lähettänyt nuoremman veljen kotiin ja lähestynyt tapahtumapaikkaa. Hän sanoo nähneensä lähettyvillä autoja ja arvioineensa, että uhrilla ei ole hätää.
 Puolustus vetosi myös siihen, etteivät pahoinpitelyssä syntyneen kaltaiset vammat tyypillisesti aiheuta kuolemaa. Syytetty sanoi oikeudessa, ettei mitenkään voinut ajatella uhrin olevan niin huonossa kunnossa, että voisi kuolla.
 Tämä ei syyttäjän mukaan ollut uskottavaa, varsinkin kun veljekset kokivat tarpeelliseksi palata tarkistamaan, onko uhri vielä paikalla.
 Uhrin kohtalo oli selvinnyt syytetyille vasta maanantaina työpaikalla. Siellä työkaverit olivat kiinnittäneet huomiota taposta syytetyn turvoksissa olevaan käteen. Mies oli kertonut, että hänen kimppuunsa oli käyty ja tilanne oli johtanut tappeluun.
 Kahvitauolla hän oli kuullut jonkun kuolleen rautatieasemalla ja mennyt shokkiin. Syytetty oli itse lähtenyt Kokkolaan poliisilaitokselle kertomaan tietojaan tapahtumista.
 Mitä pikkujouluiltana tapahtui?
 Uhri ja syytetyt olivat tapahtumapäivänä yhteisen työnantajansa pikkujouluissa. Tilaisuuksia oli kaksi, mutta samassa rakennuksessa.
 Syytetty kertoi lähteneensä työnantajan juhlista syömään ja juomaan, saunomaan ja lopulta ravintoloihin. Illan päätteeksi veljekset olivat lähteneet baarista kävelemään ratapihan suuntaan.
 Kun veljekset olivat ylittäneet raiteet, vanhempi veli oli kertomuksensa mukaan saanut voimakkaan iskun selkään ja kaatunut kivikkoon. Hän sanoo tunteneensa olonsa uhatuksi ja lyöneensä hyökkääjää.
 Syyttäjän todistajat eivät pidä uskottavana, että uhri olisi käynyt kenenkään päälle. Hän oli selvästi syytettyä pienikokoisempi eikä todistajien mukaan alkoholin vaikutuksen alaisenakaan väkivaltainen.
 Nuorempi veli ei pystynyt sanomaan, hyökkäsikö uhri ensin, sillä tapahtunut sattui hänen takanaan. Miehen muistikuvat illasta ovat kaikkiaan hatarat vahvan humalan takia. Syytetyn ja uhrin tappelua hän kuvaili oikeudessa "perustappeluksi".
 Syyttäjän mukaan on mahdollista, että uhri on yrittänyt ottaa syytettyyn kontaktia esimerkiksi taputtamalla tätä olkapäälle, ja syytetty on tulkinnut tämän päällekäymiseksi.
 Syyttäjän todistajat kuvailivat taposta syytettyä nopeasti kiihtyväksi ja impulsiiviseksi. Puolustuksen mukaan syytetyn aggressiivisuudesta tai väkivaltaisesta luonteesta ei ole mitään näyttöä.
 Veljekset syytteessä miehen kuolemasta Kannuksessa – firman pikkujoulun jälkeen pahoinpidelty uhri paleltui kuoliaaksi

Firman pikkujoulun jälkeen pahoinpidelty mies paleltui kuoliaaksi – syytetty mielentilatutkimukseen


Summary: Lääketieteen asiantuntija joutuu arvioimaan, onko nuoren sukupuoli-identiteetti niin vakiintunut, että nuori on valmis korjaushoitoihin. Nuoren ahdistus omasta sukupuolestaan voi olla myös ohimenevä vaihe.

Useissa länsimaissa sukupuoli-identiteetin tutkimuksiin hakeutuvien määrä on kasvanut viime vuosina.
 Suomessa sukupuoli-identiteetin tutkimukset avautuivat alaikäisille vuonna 2011. Tampereen yliopiston nuorisopsykiatrian professori ja nuorisopsykiatrian ylilääkäri  Riittakerttu Kaltiala-Heino  Tampereen yliopistollisesta sairaalasta kertoo, että lähetemäärät ovat lisääntyneet sen jälkeen yllättävän paljon.
 – Suomessa on eniten tytöstä pojaksi muutoksen tarvetta. Valtaosa lähetteellä tulevista on nuoria tyttöjä, sanoi Kaltiala-Heino Yle Radio 1:n  Ykkösaamussa.
 Tutkimuksiin on koko maassa mennyt noin 750 alaikäistä vuodesta 2011 alkaen. Näistä lähes 200 nuorelle on aloitettu hormonihoito. Hormonihoitojen alkaessa osa on ollut alle 18-vuotiaita ja osa täysi-ikäisiä.
 Osa tutkittavista on halunnut harkita pidempään tai on päättänyt olla lähtemättä hoitoihin. Osalla tutkituista identiteettikehitys on ollut vielä keskeneräinen. Alle 18-vuotiaille ei tehdä leikkaushoitoja.
 Lapsille ei Kaltiala-Heinon mukaan suositella mitään fyysisiä hoitoja, koska lapsen kokemus voi muutua puberteetin käynnistyessä.
 Transsukupuolinen ihminen ei koe olevansa sitä sukupuolta, mihin on syntynyt. Setan puheenjohtaja  Sakris Kupila  korostaa, että sukupuolenkorjaushoidot ovat muutakin kuin leikkauksia ja hormonihoitoja.
 – Nuorilla puhutaan ns. hormoniblokkereista eli omaa sukupuolihormonituotantoa laskevista lääkeaineista. Sukupuoli-identiteettiin kuuluvat myös kutsumanimi, vaatetus, sukupuolirooli ja väestörekisteriin merkitty sukupuoli, sanoi Kupila Ykkösaamussa.
 Suomessa sukupuoli-identiteetin tutkimuksia tehdään Tampereella ja Helsingissä yliopistollisissa sairaaloissa. Lain mukaan sukupuoli-identiteetin tutkimus tarvitaan, jos ihminen haluaa muuttaa juridista sukupuoltaan tai haluaa saada lääketieteellistä hoitoa sukupuolen korjaamiseksi.
 Erityisenä haasteena professori Kaltiala-Heino pitää nuorten kohdalla arviointia siitä, milloin sukupuoli-identiteetti on niin luja ja selkeä, että olisi perusteltua aloittaa lääketieteellisiä hoitoja.
 – Identiteetin lujittuminen on nuoruusiän kehityksen lopputulos. Jos identiteettikehitys on kesken, arvioidaan milloin sukupuoli-identiteetti on vakiintunut.
 Seta on huolissaan siitä, että nuoren sukupuoli-identiteetin selvittelyssä kuluu niin kauan, että murrosikää jarruttavan tai pysäyttävän hoidon aloittaminen on jo myöhäistä.
 Valtaosa tutkimuksiin tulleista on ollut jo ainakin 15-16-vuotiaita. Kaltiala-Heinon mukaan silloin varsinainen puberteetin jarruttaminen tai estäminen ei ole tullut heillä kyseeseen.
 Professori Kaltiala-Heino: Juridisen sukupuolen todistaminen absurdia
 Suomessa vaaditaan lisääntymiskyvyttömyyttä juridisen sukupuolen muuttamiselle. Tulevaan halllitukseen kohdistuu paineita lain muuttamiseksi, sillä Suomi on saanut kansainvälistä arvostelua asiasta.
 Professori Riittakerttu Kaltiala-Heino Tampereen yliopistosta on sitä mieltä, että juridisen sukupuolen määrittely on yhteiskunnallinen asia.
 – Tällä hetkellä lain vaatimukset voivat johtaa absurdeihinkin tilanteisiin. Prosessiin kuuluu, että tutkimusyksiköiden tulee todistaa, että henkilö elää pysyvästi vastakkaisen sukupuolen roolissa. Nykyisin kuitenkin lähtökohtana on, että jokainen voi toteuttaa sukupuolen kokemustaan haluamallaan tavalla.
 Kaltiala-Heino pitää vanhanaikaisena myös vaatimusta hedelmättömyydestä.
 – Suomi on saanut kansainvälistäkin kritiikkiä siitä. Tämäkin asia tulisi korjata laissa.
 Setan puheenjohtaja Sakris Kupila on sitä mieltä, että juridisen sukupuolen pitäisi olla ilmoitusasia. Järjestö haluaa, että myös alle 18-vuotiaiden olisi mahdollista muuttaa juridista sukupuolimerkintää.
 – Tämä on tärkeää siinä vaiheessa, kun nuori hakeutuu kouluun. Tiedetään, että jotkut eivät hae, koska heillä on väärä merkintä sukupuolestaan, sanoo Sakris Kupila.
 On arvioitu, että yli prosentti aikuisväestöstä kokee identiteetikseen muun kuin oman biologisen sukupuolensa mukaisen identiteetin.
 Kuuntele Ykkösaamun haastattelu :  Sukupuolen korjaushoidot: Milloin nuoren sukupuoli-identiteetti on valmis hoitoihin, milloin on kyse ohimenevästä ahdistuksesta
 Lue lisää:  Nuorten tyttöjen transsukupuolisuustutkimukset ovat moninkertaistuneet
 Tommi Kinnusen kolumni: Koululaisen sukupuoli ei poliitikolle kuulu

Voiko nuoren sukupuolta korjata?  750 alaikäistä on hakeutunut sukupuoli-identiteetin tutkimuksiin


Summary: Ranger-merkkinen ilma-alus vaurioitui, mutta kukaan ei loukkaantunut.

Puolustusvoimien miehittämätön ilma-alus on pudonnut Porin prikaatin lentotiedusteluharjoituksissa Niinisalossa Pohjois-Satakunnassa.
 Ranger-kone putosi ennen iltapäiväyhtä valtatie 23:n läheisyyteen metsään. Kukaan ei loukkaantunut mutta ilma-alus vaurioitui.
 Putoamisalue on puolustusvoimien mukaan eristetty ja vartioitu. Tapahtumasta aloitetaan lentoturvallisuustutkinta.
 Puolustusvoiminen mukaan Ranger on 275 kiloa painava ilma-alus, jonka siipiväli on 5,7 metriä ja pituus 4,6 metriä.
 Miehittämättömiä ilma-aluksia käytetään tiedusteluun, valvontaan ja asejärjestelmien maaliosoitukseen.

Puolustusvoimien miehittämätön tiedustelukone putosi Niinisalossa


Summary: Suurimman tukisumman EU:lta sai Kouvolan rautatie- ja maantieterminaalihanke.

Euroopan unioni on myöntänyt Naantalin ja Tukholman satamia koskevalle Älykäs meri -hankkeelle 1,5 miljoonaa euroa.
 CEF-rahoitus myönnettiin hanketta koordinoivalle Meritaito Oy:lle, joka on Suomen valtion omistama yhtiö. Yhtiö on erikoistunut sen omien sivujen mukaan vesiväylien hoitoon, kanavien käyttöön ja kunnossapitoon, merenmittaukseen, öljyntorjuntaan, vesirakentamiseen ja rakennuttamiseen, vesiväylien suunnitteluun sekä viittojen ja poijujen valmistukseen.
 Suurin avustus kohdistuu Kouvolan rautatie- ja maantieterminaalihankeelle. Sille myönnetään 7,8 miljoonaa euroa, kertoo liikenne- ja viestinäministeriö.
 Lisäksi Turun satama sai tietoliikenteen ja turvallisuuden kehittämiseen SecurePax-nimiselle hankkeelle vajaa 800 000 euroa. Muut tukea saavat kansainväliset työyhteenliittymät ovat pohjoismaista automaatiokehitystyötä edistävä NordicWay3 sekä tavarakuljetusten tehostamiseen digitaalisin keinoin tähtäävä Federated-hanke.
 CEF-rahoitusta myönnettiin yhteensä noin 420 miljoonaa euroa, joista kymmenen miljoonaa kohdistui Suomeen.
 Lue lisää:
 Turun satama odottaa rahoitusta EU:lta – Käytettäisiin muun muassa 5G-verkon kehittämiseen tietoliikenteessä

Turun ja Naantalin satamille isot summat EU:n rahoitustukea – suurin rahoitus lähti Kouvolan rautatiehankkeelle


Summary: L'Osservatore Romano -sanomalehden kuukausiliite Donne Chiesa Mondo on ilmestynyt vuodesta 2012 lähtien.

Vatikaanin sisällä kuohuu.
 Katolisen kirkon virallisen sanomalehden L'Osservatore Romanon naisille suunnatun kuukausiliitteen naistoimitus eroaa tehtävästään.
 Syyksi Donne Chiesa Mondo -lehden (suomeksi "naiset, kirkko ja maailma") päätoimittaja  Lucetta Scaraffia  kertoo sen, että sanomalehden miehistä koostuva johto yrittää viedä sen työltä pohjaa.
 Hän kertoo asiasta italialaisen  Il Post -lehden artikkelissa .
 Donne Chiesa Mondo on julkaissut  viime aikoina lukuisia juttuja , jotka ovat paljastaneet kirkon sisällä tapahtuvaa, muun muassa nunniin kohdistuvaa hyväksikäyttöä.
 Scaraffia paheksuu tapaa, jolla L'Osservatore Romanon miespuolinen johto on ottanut itselleen oikeuden päättää Donne Chiesa Mondoon palkattavista naistoimittajista.
 Paaville kirjoittamassaan erokirjeessa Scaraffia kertaa lehtensä saavutuksia.
 – Donne Chiesa Mondon sulkeminen, tai pikemminkin hajoittaminen, on yhden aikakauden loppu. Se on ollut kirkolle uusi ja harvinaislaatuinen kokemus. Ensi kertaa historiassa ryhmä naisia on saanut järjestäytyä vapaasti ja itsenäisesti, ja työskennellä Vatikaanin ja sen viestinnän ytimessä ilman ohjausta.

Kaikki naistoimittajat erosivat Vatikaanin naisille suunnatun lehden toimituksesta – "Työltämme yritetään viedä pohja, valta on miehillä"


Summary: Pitkä perinne katkeaa, kun muusikko Kari Peitsamoa ei nähdä tänä kesänä Hämeenlinnan Ämyrockissa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Muusikko  Kari Peitsamon  viimeaikaiset mielipiteet saivat hämeenlinnalaisen Ämyrockin järjestäjät tiputtamaan hänet ensi kesän esiintyjälistalta.
 Kari Peitsamo on viime viikkojen ja kuukausien aikana muun muassa kertonut, miten ”Uuden Seelannin iskut ovat suora seuraus pakotetusta monikulttuurillisuudesta".
 Festivaalin järjestäjiin kuuluva  Mikko Hansson  kertoo, että Ämyn organisaatiossa keskusteltiin pitkään artistin tulevaisuudesta jo aiempien mielipiteiden vuoksi. Viimeaikainen twiittailu rajat kiinni -kommentteineen oli liikaa.
 Festivaali perustelee tiedotteessaan, että "Ämyrock on julistautunut syrjinnästä vapaaksi alueeksi, johon ovat tervetulleita kaikki. Tähän julistautumiseen kuuluu myös vastuu syrjinnän vastustamisesta ja siihen puuttumisesta. Siksipä koemme, että yksittäisen artistin rajaaminen pois tapahtumasta on parempi vaihtoehto, kuin hiljaa hyväksyä miljoonien ihmisten syrjiminen", kerrotaan Ämyn tiedotteessa tapahtuman  verkkosivuilla.
 Hansson korostaa, että Ämyrock on eettiseltä arvomaailmaltaan täysin rasismista vapaa ja erittäinen suvaitsevainen. Peitsamon tiputtaminen esiintyjälistalta oli kuitenkin vaikeaa, koska artisti on ollut vakiesiintyjä ja Ämyrockin kantava voima.
 – Oikeastaan päätös tehtiin välittömästi, kun asiasta kuultiin. Tällainen toiminta ei kuulu Ämyrockin esiintyjille. Ämy on kuitenkin ollut aina aatteellinen juhla ja Kari Peitsamon lausunnot eivät edusta millään tavoin Ämyn ideologiaa.
 Ämyrock on aatteellinen festivaali
 Hanssonin mukaan Ämyrock on varautunut negatiivisiin kommentteihin sosiaalisessa mediassa ja on jo niitä havainnutkin.
 – Suurin osa yleisöstä on kuitenkin sen kannalla, että tämä on oikea ratkaisu. Tämä on kantava linja, mitä Ämy on myös jatkossa. Jos tällaisia mielipiteitä julkisesti laukoo, täytyy meidän yhdistyksenä ja festivaalin järjestäjänä reagoida ja kantaa vastuu: yhden tiputtaminen on parempi vaihtoehto kuin hiljaa hyväksyä miljoonien ihmisten syrjiminen.
 Hanssonin mukaan Ämyrock kiittää Peitsamoa menneistä vuosista. Peitsamo on jo ehtinyt toivottaa twiitissään Ämylle hyvää jatkoa.
 Twitterissä Peitsamo kertoo intoilleensa ensi kesänä 45 vuotta täyttävästä Ämystä omalta kohdaltaan liian aikaisin: "Tänä vuonna en itse sinne esiintymään pääsekään. Mutta on se silti yhä aivan mahtava festari, kesän kohokohta!"
 Peitsamo on esiintynyt vuodesta 1979 lähes joka vuosi Hämeenlinnan kesäperinteisiin kuuluvassa Ämyrockissa. Ensi kesän 45-vuotisjuhlafestivaaleilla esiintyvät muun muassa Paleface, Samae Koskisen Korvalääke, Pää kiinni ja Nykyaika.
 Peitsamon pudottamisesta listalta kertoi ensimmäisenä  Rumba .

Kari Peitsamo oli Ämy-festivaalin vakioesiintyjä yli 40 vuotta – rokkarin viimeaikaiset mielipiteet olivat järjestäjille liikaa


Summary: Puheenjohtaja Petteri Orpon mukaan kokoomuksen takki ei ole kääntynyt sote-asioissa, vaikka puolue hylkäsi valinnanvapausmallinsa.

Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  linjasi, mihin puolue käyttäisi  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen sote-uudistuksen valmisteluun varattuja rahoja. Puolue laittaisi rahat hoitojonojen purkamiseen terveyskeskuksissa, jos se on seuraavassa hallituksessa.
 –Ehdotan sitä, että kun olemme nyt varanneet tämän kaatuneen sote-uudistuksen valmisteluun merkittävän rahasumman, tuleva hallitus tekisi ensitöikseen lisäbudjetin edistämään sitä, että kuntapohjalta pystyttäisiin ratkaisemaan jonoja ja saataisiin lisäalueita aikaiseksi, Orpo sanoi Ylen tentissä.
 Keskustan ja kokoomuksen vetämä hallitus varasi satoja miljoonia euroja sote-uudistuksen toteuttamiseen. Näistä noin 200 miljoonaa euroa on kulutettu sote-malliin, joka ei toteudu.
 Orpon sanoma on linjassa puolueen uuden sote-mallin kanssa, sillä siinä pääsemistä hoitoon pyritään vauhdittamaan nykyistä kireämmällä hoitotakuulla. Samalla puolue uskoo kuntien vapaaehtoisuuteen "leveämpien hartioiden" muodostamisessa.
 Samalla Orpo tuli sanoneeksi, että varat käytettäisiin ensi hallituskaudella kokoomuksen sote-mallin valmisteluun.
 Orpon suoriutumista Ylen vaalitentissä analysoivat politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija  Antti Mustakallio  ja Ylen politiikan toimittaja  Hannu Tikkala .
 Mikä oli tentin kohokohta?
 Antti Mustakallio:  Uskon että hoitajakeskustelu oli monista katsojista kiinnostavinta. Kuinka Orpo selviää siitä? Orpo joutui vakuuttamaan pariinkin otteeseen, että asia kyllä hoidetaan: "minä lupaan!" Orpo haluaa kuunnella sosiaali- ja terveysministeriön asiantuntijalausuntoja, mutta joistakin äänestäjistä tämä saattaa kuulostaa jarruttelulta tärkeässä asiassa.
 Johanna Vuorelma:  Tentin kohokohtaa voi arvioida monella eri tavalla. Kokoomuksen kannalta kohokohta oli, kun Orpo onnistui haastamaan toimittajaa hallituskauden onnistumisista: kokoomuksen äänestäjät ovat tyytyväisimpiä puolueen hallituskauteen, joka onnistui hänen mukaansa niin talous-, työllisyys- kuin veropolitiikassa. Toinen kohokohta äänestäjän kannalta oli, että Orpo ei pystynyt uskottavalla tavalla perustelemaan, miten kokoomuksen uusi vapaaehtoisuuteen perustuva sotemalli onnistuisi tällä kertaa. Kolmas symbolinen kohokohta sijoittui tentin loppuun, kun Orpo kertoi kokoomuslaisten sieluista löytyvästä sivistyksestä – se saattoi puhutella niitä äänestäjiä, joille ajatus kokoomuksesta sivistyspuolueena on tärkeä.
 Mikä oli tentin outo hetki?
 Antti Mustakallio:  Sote-keskustelu ei periaatteessa ollut millään tavalla outo. Mutta tulin ajatelleeksi, että koska asia on niin häsmäinen kuin se on, keskustelun seuraaminen vaatii kyllä jonkinmoista perehtymistä itse asiaan. Kun juuri on näytetty toimittaja kyselemästä ihmisiltä, kuka Petteri Orpo on ja jotkut haastateltavat kertovat, etteivät lainkaan seuraa politiikkaa, voi hyvinkin olla, että monimutkainen soteosuus jäi monelle kuulijalle aika "oudoksi".
 Johanna Vuorelma:  Outo hetki oli, ettei kokoomuksen kanta sitovaan hoitajamitoitukseen ole edelleenkään selvä, vaikka Orpo on saanut tulkita ja selittää sitä jo viikkojen ajan. Sitovaan mitoitukseen liittyvä kanta on selvästi hyvin keskeinen puolueelle, koska se on valmis puolustamaan sitä ainoana puolueena koko kentällä, mutta jos se on niin tärkeä periaate, luulisi sille löytyvän uskottavat perustelut.
 Toistuiko Orpolla jokin ydinsanoma?
 Antti Mustakallio:  Orpon taustalla ollut sanoma oli se, että kokoomus on tehnyt hallituksessa politiikkaa, jolla työllisyys on saatu nousuun ja monet hyvät uudistukset alulle. Hän halusi kautta linjan luoda itsestään ja puolueestaan kuvaa vastuunkantajina, jotka eivät hötkyile esimerkiksi pistämällä veronalennuksia suoraan vanhustenhuoltoon vaan ajattelevat kokonaisuutta ja työn lisäämisen kautta haluvat nostaa verokertymää. Samaa kokonaisajattelua oli keskustelussa ruoan hinnasta: ei erillisiä ruokaveroja ja mahdolliset hinnannousut liittyvät siihen, miten tuotantoon liittyvät "ilmastoverot" nostavat hintaa.
 Johanna Vuorelma:  Tentin ydinsanoma oli enemmän retorinen keino: Orpo perustelee kantojaan usein uskopuheella. "Minä uskon..." Poliittisessa puheessa uskoon vetoaminen on kyseenalaista, koska politiikka ei ole uskon asia vaan siihen voidaan vaikuttaa päätöksenteolla. Pitkäaikaisena hallituspuolueena kokoomuksella on ollut merkittävä valta-asema, jonka ei pitäisi roikkua uskon varassa. Uskopuhe antaakin usein kuvan, että vastuuta päätöksistä siirretään muualle.
 Kenelle sanoma oli suunnattu?
 Antti Mustakallio:  Kokoomuksen on nyt tärkeää saada omat rivinsä suoriksi. Epäröivät äänestäjät halutaan saada takaisin. Toisaalta puolueen aktiiveille ja vaalikampanjaa tekeville on erittäin tärkeää saada nähdä Orpolta suoraselkäistä johtajuutta. Uskon että puhe ja tentti innostava kokoomuksen omia porukoita. Sen sijaan en ole varma onnistuiko Orpo vakuuttamaan epäröivät tärkeässä hoitajamitoituskysymyksessä.
 Johanna Vuorelma:  Kokoomuksen kohdalla kysymys sanoman suuntautumisesta on mielenkiintoinen. Esimerkiksi hallituksen soteuudistuksen kohdalla politiikan edustuksellisuudesta oli usein vaikea saada selvää: kenen intressejä valinnanvapaus olisi ensisijaisesti palvellut? Tässä viitattiin usein "pörriäisten" intresseihin ja sote-markkinoiden avaamiseen. Samankaltaista edustuksellisuuden hämärtymistä näkyi tässä tentissä erityisesti hoitajamitoituksen kohdalla: kokoomus ei halua sitoutua 0,7 hoitajan mitoitukseen, mutta miksi tämä on niin keskeinen periaate kokoomukselle? Onko viesti suunnattu ensisijaisesti hoiva-alan yrityksille, joille sitova hoitajamitoitus on tärkeä kustannuskysymys?
 Meniköhän se ihan näin? Tuliko tentissä esiin jokin erikoinen väite?
 Antti Mustakallio:  Pieni lapsus tulikin ilmi jo itse tentissä. Orpo oli tulkinnut, että Kuntaliiton hallitus olisi ottanut kantaa sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntapohjaisen järjestämisen puolesta, mikä tulisi lähelle kokoomuksen näkemyksiä. Toimittaja kuitenkin huomautti, että Kuntaliiton Sirpa Paatero ja Tapani Tölli ovat nyt korjanneet, etteivät he ota kantaa minkään mallin puolesta. Tämä hetki sai Orpon pieneksi hetkeksi hämmennyksiin.
 Johanna Vuorelma:  Orpo vetosi tutkimukseen puolustaessaan kokoomuksen linjausta metsähakkuiden lisäämisestä: "Tämä ei ole politiikkaa." Tämä oli harhaanjohtava kohta tentissä ensinnäkin siksi, että tutkimukseen perustuvat arviot kestävästä hakkuumäärästä vaihtelevat, siitä ei löydy tieteellistä konsensusta. Se oli harhaanjohtava myös siksi, että vaikka linjauksen taustalla olisi tutkimusta, se on silti poliittinen linjaus.
 Huomasitko tämän? Oliko tentissä jotakin isoa tai pientä, joka saattoi mennä monelta ohi?
 Antti Mustakallio:  Ennen tenttiä Orpo kertoi olleensa vähän flunssassa, mutta siitä ei näkynyt nyt jälkeäkään. Orpo ei ollut missään määrin alavireinen.
 Johanna Vuorelma:  Yksi vertaileva huomio: toimittajat tenttasivat Orpoa todella tiukasti ja samaan tapaan kuin Sipilää, mutta siinä missä Sipilä selvästi hermostui haastamisesta, Orpo pysyi rauhallisena ja itsevarmana. Tämä kertonee jotain siitä, että he reagoivat paineen alla jossain määrin eri tavoilla – erilaisia johtajatyyppejä ainakin julkisen esiintymisen perusteella.

 Puheenjohtaja Petteri Orpo sai pitää myös valmistellun puheen. Miten puhe onnistui? Mikä jäi mieleen?
 Antti Mustakallio:  Mielestäni Orpon puhe onnistui oikein hyvin siihen nähden, että sen taustalla on varmasti ollut joltisestikin paineita. Orpon olemus oli vapautunut ja puhe soljui eteenpäin määrätietoisella mutta rauhallisella tempolla. Äänenpainoja oli opeteltu. Puheeseen oli nähty vaivaa. Tämäkin puhe alkoi tarinalla - ja ihan luontevasti. Siitä päästiinkin pian ilmastoaiheeseen. Puheen teemoista olisi voinut karsia ehkä jonkun pois, mutta oli mielestäni järkevää, että Orpo otti hoitaja-asian alleviivatusti esille. Se oli kuitenkin asia, johon häneltä odotettiin näkemystä. En tosin tiedä, saiko hän lopulta vakuutettua epäilevät Tuomaat. Lopun Suomi-hehkutus varmastikin vetosi moniin katsojiin. Orpon johtajuutta ja viestintätaitoja on viime aikoina kyseenalaistettu, mutta tämä puhe varmastikin lujitti kokoomuksen uskoa johtajaansa.
 Johanna Vuorelma:  Orpon puhe oli taattua kokoomuslaista arvomaailmaa, jossa korostui vapausihanne: ihmiset pitää jättää rauhaan. Teknisesti se oli yksi näiden puheenjohtajapuheiden onnistuneimpia: selkeä, rauhallinen ja muutaman teeman ympärille rakennettu. Tuttuun tapaan puhe lähti liikkeelle tarinalla, tällä kertaa tarinan keskiössä oli Orpon 15-vuotias tytär. Jokainen puheenjohtaja on omaksunut tarinankerronnan osaksi puhetta – joissain se toimii paremmin kuin toisissa. Tässä puheessa Orpon omakohtainen tarina toimi ihan luontevasti. Luottamus nousi esiin tälläkin kertaa. Käykö peräti niin, että jokainen puheenjohtaja mainitsee luottamuksen tärkeyden puheessaan? Teemana se ei luonnollisesti enää toimi erottautumisen keinona.
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat aina torstaihin saakka ja taas ensi viikon maanantaina.
 Keskiviikko 27.3.  Li Andersson , vasemmistoliitto Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , siniset
 Antti Rinteen  (sd.),  Pekka Haaviston  (vihr.),  Juha Sipilän  (kesk.),  Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd.) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Petteri Orpo sai desimaalista kolhun vanhustenhoidon kriisissä – Tällainen puolue on kokoomus, jolle kelpaa vain vaalien ykköspaikka
 Erillainen pääministeritentti: Petteri Orpo nauraa Mr. Beanille, haluaisi kysyä Barack Obamalta, mitä Yhdysvalloissa tapahtuu – video
 Ylen vaalikone(siirryt toiseen palveluun)
 Yle Areenan vaalisivu

Kokoomuksen Petteri Orpo käyttäisi kaatuneen sote-uudistuksen valmistelurahoja hoitojonojen lyhentämiseen – lue Ylen liveanalyysi täältä


Summary: Algeriassa hallitus näyttää taipuvan mielenosoittajien vaatimuksiin presidentin välittömästä erosta.

Algeriassa maan armeijan ylipäällikkö  Ahmed Gaed Salah  vaatii maan pitkäaikaisen johtajan, presidentti  Abdelaziz Bouteflikan  viraltapanoa.
 Salahin mukaan Bouteflika ei ole riittävän terve hoitamaan virkaansa. Kenraali Salahin mukaan kansalaisten vaatimukset ovat oikeutettuja.
 Maan perustuslaillinen neuvosto on kokoontunut asian tiimoilta hätäkokoukseen.
 Samalla parlamentin ylähuoneen puhemies  Abdelkader Bensalah  on asettunut paikallisen Ennahar-televisioaseman mukaan valtionhoitajaksi vähintään 45 päivän ajaksi. Nimitys perustuu Algerian perustuslakiin.
 Mikäli median tiedot pitävät paikkansa, presidenttiAbdelaziz Bouteflikan valtakausi näyttää tulleen päätökseen.
 82-vuotias presidentti on sairaalahoidossa Sveitsissä. Bouteflika ilmoitti helmikuussa, ettei tavoittele viidettä kautta huhtikuun vaaleissa. Mielenosoittajat ovat kuitenkin vaatineet, että presidentti jättää tehtävänsä heti.
 Lue myös:
 Analyysi: Algerian vanhojen miesten valtaa kaadetaan kaduilla – nuoret ja naiset eturintamassa
 Ranskan algerialaiset vaativat vanhan kotimaansa politiikkaan täysremonttia – Nuoret haikailevat Macronin kaltaista uudistajaa
 Bouteflika perui aikeensa viidennestä kaudesta, Algerian presidentinvaaleja siirretään

Onko Bouteflikalla lähtö edessä? Algeriassa armeija vaatii pitkäaikaisen presidentin viraltapanoa