Summary: Apulaispormestari Pia Pakarisen mukaan Helsingin päivähoitotilanteeseen on tulossa tänä vuonna helpotussa. Luvassa on 1 600 uutta paikkaa.

Tällä viikolla paljastuneet rakennusluvattomat päiväkodit ovat jälleen uusi murheenkryyni helsinkäisvanhemmille, jotka jo nyt tuskailevat lastensa päivähoidon takia.
 Kaupungin päiväkotien paikkapula on puhuttanut Helsingissä jo pitkään. Joissain tapauksissa vapaa hoitopaikka on saattanut löytyä vasta toiselta puolelta kaupunkia.  Yle uutisoi aiheesta viimeksi vuoden alussa.
 Kun kaupungilta ei löydy hoitopaikkaa läheltä, valitsee moni vanhempi yksityisen päiväkodin.
 Näin teki myös  Tuomas Järvensivu , jonka pojan päiväkoti Lauttasaaressa on nyt lakkauttamisuhan alla. Tilat suljettiin tänään torstaina.
 – Koko tilanteen on aiheuttanut julkisen puolen kyvyttömyys tarjota päivähoitopaikkoja Helsingissä. Emme olisi laittaneet poikaamme yksityiselle, jos julkiselta puolelta olisi löytynyt järkevä ratkaisu, Järvensivu sanoo.
 Hänelle tuli täytenä yllätyksenä, että Ankkalampi-ketjuun kuuluvalla päiväkodilla ei olekaan asianmukaista rakennuslupaa.
 Hanna Pulkkanen  päätyi samaan ratkaisuun kuin Järvensivu – samasta syystä. Pulkkasen tytär on hoidossa toisessa Ankkalammen päiväkodissa Lauttasaaressa. Tälläkään yksiköllä ei ole tarvittavaa lupaa.
 – Lauttasaaressa päivähoidon tilanne on ollut viime vuodet täysi villi länsi. Saarelta on saanut päivähoidon se, joka on osannut vaatia paikkaa eniten, Pulkkanen sanoo.
 Ankkalammen päiväkotien kohtalo huolestuttaa Pulkkasen mukaan monia vanhempia tällä hetkellä.
 Pulkkanen on ollut tyytyväinen tyttärensä yksikön toimintaan ja pelkääkin nyt, että tutut työntekijät vaihtavat paljastuneiden tapausten takia muualle.
 – Miten sitten käy lasten ja perheiden, kuka meitä ajattelee? 1–2-vuotiaiden siirtäminen yhtäkkiä uusiin hoitotiloihin uusien hoitajien kanssa tulisi olemaan todella iso muutos heille.
 Lauttasaaren päiväkodin asbestiepäily on mietityttänyt vanhempia
 Yksityisellä Ankkalampi-päiväkotiketjulla on  useita rakennusluvattomia yksiköitä  Helsingissä. Näissä päiväkodeissa on vuosia hoidettu lapsia ilman rakennuslupia, joiden avulla pyritään varmistamaan tilojen turvallisuus ja että tilat eivät aiheuta terveyshaittoja.
 Helsingin kaupungin mukaan päiväkotien tiloissa onkin nyt havaittu puutteita muun muassa ilmastoinneissa ja varauloskäytävissä. Toistaiseksi yksi Lauttasaaren päiväkodeista on lakkauttamisuhan alla ja muiden päiväkotien tilannetta selvitetään.
 Helsingin kaupunki pitää mahdollisena, että Lauttasaaren-päiväkodin tiloissa, jotka ovat toimineet varastona, voi olla asbestia tai jäämiä vaarallisista aineista.
 Antti Kolppo / Yle
 Kyseessä on Vattu2-niminen yksikkö, jossa Järvensivun poika on ollut päivähoidossa. Järvensivu kuitenkin arvelee, ettei tiloista ole tullut oireita hänen pojalleen.
 – Perussairastelua on ollut. Tosin jotkin muut vanhemmat ovat jälkikäteen pohtineet, voisivatko heidän lastensa sairastelut olla yhteydessä tiloihin.
 Kun uutinen luvattomista päiväkodeista tuli julki, Ankkalampi-ketju tarjosi vaihtoehdon viedä Vattu2:ssa olleet lapset toiseen yksikköön, Järvensivu kertoo. Ehdotettu ratkaisu oli hänen mukaansa kuitenkin "poskettoman huono".
 – Lauttasaaren yksikössä hoidossa olleet lapset oli tarkoitus tuoda aamulla suljettavan yksikön pihalle, josta heidät kuljetettaisiin bussilla Kehä I:stä pitkin Östersundomiin päiväksi hoitoon, ja sitten illansuussa takaisin.
 "Miten on mahdollista, että toiminta on voinut jatkua näin vuosia?"
 Pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.)  ilmoitti keskiviikkona , että Helsinki aikoo tehdä tutkintapyynnön Ankkalampi-ketjusta. Vapaavuoren mukaan tutkintapyyntö on perusteltu asian vakavuuden ja laajuuden vuoksi.
 Lisäksi Helsinki on kertonut tarkistavansa kaikkien yksityisten päiväkotien rakennusluvat kaupungissa. Yksityisiä päiväkoteja on Helsingissä 130.
 Vanhemmat kuitenkin moittivat Helsingin kaupungin toimintaa.
 Hanna Pulkkanen ihmettelee, miten voi olla mahdollista, ettei kaupungilla ole ollut tiedossa, mitä tiloja Ankkalampi käyttää päivähoitoon. Pulkkasen mukaan hän on saanut kaupungilta koko päivähoidon ajan tukea, ja hän on ilmoittanut kaupungilla osoitteen, jossa päivähoito tapahtuu.
 Tuomas Järvensivua ärsyttää, ettei päiväkodin sulkemisesta kerrottu tarpeeksi ajoissa. Aikaa reagoida oli todella vähän.
 – Vain puolitoista viikkoa annettiin aikaa löytää korvaava hoitopaikka, hän kertoo.
 Järvensivu moittii kaupunkia myös "käsienpesusta ja vastuunsiirrosta".
 – Kaupunginhan pitäisi valvoa tällaisia asioita. Miten on mahdollista, että toiminta on voinut jatkua näin vuosia?
 Järvensivun perheessä suurin huoli on nyt ohi: poika aloittaa pian toisessa yksityisessä päiväkodissa. Tietenkin luopuminen tutuista hoitajista ja kavereista jäi harmittamaan.
 Helsingin Sanomien  mukaan Vattu2:n lapsille on löytynyt korvaava tila Ruoholahdesta. Tieto on peräisin Ankkalammen vanhemmille lähettämästä tiedotteesta.
 Vanhemmilla oli vain puolitoista viikkoa aikaa etsiä korvaava hoitopaikka, kun Ankkalammen päiväkotiyksikkö Lauttasaaressa suljettiin. Antti Kolppo / Yle
 Apulaispormestari Pia Pakarinen: uusia päivähoitopaikkoja on tulossa
 Helsingin kasvatuksen ja koulutuksen apulaispormestari  Pia Pakarinen  (kok.) vieraili torstaina Ylen Uudenmaan uutisissa. Pakarinen perusteli kaupungin hidasta puuttumista Ankkalampi-päiväkotiketjun lupa-asioihin tietokatkoksella.
 Hänen mukaansa asia ei ole ollut kasvatuksen ja koulutuksen toimialan tiedossa – tämän toimialan tehtävänä on valvoa henkilöresurssien riittävyyttä ja pedagogista toimintaa.
 – Kaupunkiympäristön toimiala antaa luvat, ja nyt tässä on selkeästi ollut tiedon katkos, Pakarinen sanoi ja lisäsi, ettei tällaista enää tule tapahtumaan.
 Pakarinen totesi ymmärtävänsä vanhempien närkästyksen siitä, että Lauttasaaren päiväkoti suljettiin niin lyhyellä varoitusajalla. Muita vaihtoehtoja Pakarisen mukaan ei kuitenkaan ollut.
 – Kun tiedetään, ettei voida taata tilan terveyttä ja turvallisuutta, se on ainoa tapa toimia.
 Helsingin päivähoito-ongelma on myös Pakariselle tuttu. Helpotusta on kuitenkin tulossa, hän lupaa. Tänä vuonna uusia päivähoitopaikkoja on tulossa Helsinkiin 1 600 ja Lauttasaareenkin avataan 250-paikkainen päiväkoti.
 – Voi sanoa, että tämä vuosi on ensimmäinen, kun meille on tulossa päivähoitopaikkoja moninkertaisesti enemmän kuin lasten määrä on kasvamassa, Pakarinen totesi lähetyksessä.
 Lue lisää:
 Yksityiset päiväkodit pyörivät vuosia ilman asianmukaista rakennuslupaa – Helsinki aikoo tehdä tutkintapyynnön kohutusta Ankkalammesta  (30.01.2019)
 Kaikkien yksityisten päiväkotien rakennusluvat syyniin Helsingissä – taustalla epäily jopa asbestista tai vaarallisista aineista  (29.01.2019)
 Useita yksityisiä päiväkoteja toiminut ilman asianmukaista rakennuslupaa Helsingissä – listasimme päiväkodit, joilla ei ole rakennuslupaa  (29.01.2019)

Vanhemmat moittivat Helsinkiä käsienpesusta Ankkalampi-päiväkotien lupasotkussa – "Koko tilanteen on aiheuttanut julkisen puolen kyvyttömyys tarjota päivähoitopaikkoja"


Summary: Ryhmälle on annettu kolmen kuukauden määräaika. EU:n ulkoministerit keskustelivat myös mahdollisista uusista pakotteista presidentti Nicolás Maduron hallintoa vastaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU on suostunut johtamaan yhteysryhmää Etelä-Amerikan maiden kanssa Venezuelan kriisin ratkomiseksi, EU:n ulkopoliittinen edustaja  Federica Mogherini  kertoo.
 EU:n ulkoministerit keskustelivat Venezuelan tilanteesta Romanian pääkaupungissa Bukarestissa.
 Ryhmän on määrä tavata ensi kertaa ensi viikolla. Siihen kuuluvat ainakin Britannia, Ranska, Saksa, Bolivia ja Ecuador. Tavoitteena on saada neuvoteltua Venezuelaan uudet vaalit.
 Ryhmä lopettaa työnsä 90 päivän jälkeen, ellei edistystä ole saavutettu. EU on myös valmis asettamaan uusia pakotteita Venezuelan hallinnolle.
 Aiemmin torstaina Euroopan parlamentti tunnusti parlamentin puhemiehen, oppositiojohtaja  Juan Guaidón  Venezuelan virkaatekeväksi presidentiksi.
 Juan Guaidó syyttää turvallisuusjoukkojen uhanneen hänen perhettään. Guaidó sanoi, että poliisin pelätyn erikoisyksikön agentit olivat käyneet häneen kotonaan ja kysyneet hänen vaimoaan.
 Yhdysvallat on varoittanut presidentti  Nicolás Maduron  hallintoa vakavista seurauksista, jos se vahingoittaa Yhdysvaltain tukemaa Guaidóa.
 Venezuelan syyttäjänviranomaiset ovat määränneet Guaidón matkustuskieltoon ja jäädyttäneet hänen tilinsä.
 Venezuela vapautti journalisteja
 Uutistoimisto Reuters kertoo, että Venezuelan hallinto on vapauttanut pidättämiään ulkomaisia journalisteja: kaksi ranskalaista, kaksi kolumbialaista ja yhden espanjalaisen toimittajan.
 Kaikkiaan kymmenen ulkomaista toimittajaa on pidätetty Venezuelassa viime päivinä.
 Ranskalaisen TMC-kanavan Quotidien-ohjelma kertoi aiemmin torstaina, että kaksi Venezuelassa pidätettyä ranskalaista journalistia on vapautettu ja he palaavat pian Pariisiin. Journalistit pidätettiin tiistaina.
 Espanjan hallitus on vahvistanut, että kolme EFE-uutistoimistolle työskentelevää journalistia, siis kaksi Kolumbian ja yksi Espanjan kansalainen, ja heidän paikallinen autonkuljettajansa on vapautettu.
 Päivitetty kello 22.43 tietoja journalistien vapautuksista.
 Aiheesta aiemmin:
 Ulkomaisia toimittajia pidätetty Venezuelassa – EU vaatii vapauttamista  31.1.2019
 "Taistelu vapaudesta on alkanut" – presidentti Trump osoitti tukensa Venezuelan Guaidolle  31.1.2019
 Venezuelaiset palasivat kaduille – Caracas täyttyi mielenosoittajista, sotilailta vaaditaan tukea  30.1.2019
 Yle Venezuelassa: Caracasilaisessa slummissa asuva Luis uskoi ennen sosialismiin, nyt hän marssii opposition riveissä  28.1.2019

EU alkaa johtaa kansainvälistä kontaktiryhmää Venezuelan kriisin ratkomiseksi


Summary: Anonyymejä prepaid-liittymiä käyttävät esimerkiksi turistit ja opiskelijat, mutta poliisin mukaan niitä hyödynnetään myös petosrikollisuudessa.

Puhelimeen prepaid-liittymän ostavalta asiakkaalta pitäisi edellyttää tunnistautumista, ehdottaa poliisi. Käytännössä poliisi haluaa, että kukaan ei voisi ostaa prepaid-liittymää anonyymisti.
 Muutos olisi iso, sillä nykyään vain hyvin harva prepaid-liittymä rekisteröidään.
 Rekisteröintipakko ei ole uusi ajatus, vaan siitä keskusteltiin jo viime vuosikymmenellä. Ajatus on kuitenkin pompahtanut uudestaan esiin muun muassa viime vuosina rehottaneen valepoliisirikollisuuden vuoksi.
 Esimerkiksi  Pohjois-Savon käräjäoikeudessa torstaina tuomion saaneet valepoliisit  käyttivät prepaid-liittymiä ja nettikirppareilta ostettuja puhelimia. Tällä pyrittiin vaikeuttamaan poliisin tutkintaa.
 – Tutkinnan näkökulmasta rekisteröintipakko olisi erinomainen asia. Se olisi nopeuttanut henkilöiden identifiointia, sanoo rikosvyyhdin tutkintaa johtanut rikoskomisario  Kauko Kuismin  Itä-Suomen poliisista.
 Myös Poliisihallitus toivoo prepaid-liittymien rekisteröintipakkoa. Se esitti asiaa sisäministeriölle jo vuonna 2016 ja uudelleen seuraavana vuonna.
 – Kyse on rikosten ennalta estämisestä. Tämä menettely vaikeuttaisi rikollista toimintaa myös muilla alueilla kuin valepoliisirikosten torjunnassa, perustelee poliisitarkastaja  Jyrki Aho  Poliisihallituksesta.
 DNA ei kannata: Hankaloittaisi muun muassa turistien asemaa
 Prepaid-liittymän voi nytkin rekisteröidä, mutta se ei ole pakollista. Esimerkiksi tietoliikennekonserni DNA kertoo kannustavansa asiakkaitaan rekisteröimään liittymät, mutta ei halua vaatia sitä kaikilta.
 – Se tekisi liittymän hankinnan hankalammaksi esimerkiksi turisteille ja ulkomailta tuleville opiskelijoille, DNA:n liiketoimintajohtaja  Cedric Kamtsan  perustelee.
 Jos DNA:n asiakas rekisteröi prepaid-liittymän, hän voi esimerkiksi tilata uuden SIM-kortin tai asettaa liittymään tilapäisen sulun. Vain pieni osa yhtiön asiakkaista on kuitenkin rekisteröinyt prepaid-liittymänsä.
 Itä-Suomen yliopiston rikosoikeuden professori  Matti Tolvasen  näkökulmasta rekisteröintipakko olisi hyvä asia.
 – Kysyisin pikemminkin niin päin, että miksi sitä ei vaadittaisi? Minusta on aika vaikea tehdä mitään ihmis- tai perusoikeuskysymystä siitä, että saako ostaa prepaid-liittymän ilman, että siitä jää mitään merkkiä.
 Torstaina ratkaistussa valepoliisijutussa rikolliset jopa värväsivät ohikulkijoita ostamaan heille prepaid-liittymiä, jotta heidän ei tarvitsisi itse näyttäytyä kioskin valvontakamerakuvissa. Myös tämä ihmetyttää Tolvasta.
 – Jos henkilö pyytää ohikulkijaa hankkimaan hänelle prepaid-liittymän, on aivan selvää että hän tulee käyttämään sitä rikolliseen toimintaan. Siinä pitäisi jo lampun syttyä, hän moittii.
 Poliisi haluaisi myös muita uusia työkaluja petosten torjuntaan
 Poliisihallitus on esittänyt sisäministeriölle myös muita lakimuutoksia valepoliisihuijausten kaltaisen rikollisuuden torjuntaan:
 Poliisina esiintymistä tutkitaan virkavallan anastuksena. Siitä voidaan tuomita enintään kuuden kuukauden vankeusrangaistukseen. Poliisihallitus esittää, että rangaistuksia kovennettaisiin siten, että rikoksesta tuomittaisiin joko enintään kahden tai vähintään yhden vuoden vankeusrangaistukseen. Poliisi haluaisi virkavallan anastuksesta lakiin myös törkeän tekomuodon. Silloin kun poliisia esittävät rikolliset toimisivat erityisen suunnitelmallisesti, heidät voitaisiin tuomita törkeästä virkavallan anastamisesta. Poliisi haluaisi, että virkavallan anastuksesta epäillystä voitaisiin hankkia tietoja televalvonnalla. Nykyisin rikosnimike ei pelkästään riitä televalvonnan perusteeksi, vaan vaaditaan epäilyjä myös vakavammista rikoksista.
 Sisäministeriöstä kerrotaan Ylelle, että Poliisihallituksen esityksistä on käyty keskustelua sisä- ja oikeusministeriössä. Ne eivät ole kuitenkaan tiettävästi johtaneet toimenpiteisiin lainsäädännön muuttamiseksi.
 Mitä mieltä olet esityksistä? Voit keskustella tämän jutun kommenttiosiossa torstaina kello 22 asti.

Prepaid-liittymän ostajan pitäisi kertoa aina nimensä, ehdottaa poliisi – syynä villinä rehottavat puhelinpetokset


Summary: Pörssiklubi ilmoitti marraskuun alussa hyväksyvänsä jäsenikseen myös naisia. Sillä kumottiin vuoden 1997 tehty sääntömuutos.

Pörssiklubi on hyväksynyt jäsenikseen 43 naista. Uusia jäseniä hyväksyttiin kaikkiaan 125.
 – Vaalilautakunnan kokous oli keskiviikkona. Iloitsemme uusista jäsenistä, sanoo Pörssiklubin tiedotuksesta vastaava hallituksen jäsen  Eljas Repo  STT:lle.
 Pörssiklubi ilmoitti marraskuun alussa hyväksyvänsä jäsenikseen myös naisia. Päätös syntyi vilkkaan keskustelun jälkeen. Sillä kumottiin vuonna 1997 tehty sääntömuutos, jonka mukaan hakijoiden pitää olla miehiä.
 Revon mukaan Pörssiklubista eronneita tai kuolleita jäseniä oli viime vuonna noin 20, joten klubin jäsenmäärä on nyt kasvanut. Pörssiklubi hyväksyy uusia jäseniä kerran vuodessa, tammikuussa. Hakuaika päättyy tavallisesti edellisen vuoden syyskuussa, mutta tällä kertaa sitä pidennettiin marraskuun lopulle.
 Ensimmäisten naisten hyväksymisestä Pörssiklubiin kertoi aiemmin  Kauppalehti .
 Lue myös:
 Helsingin Pörssiklubi ei ole enää herrakerho: naisjäsenet hyväksytään jatkossa – Pörssisäätiön toimitusjohtaja ei usko hakijaryntäykseen

Pörssiklubi hyväksyi jäsenikseen 43 naista


Summary: Uuden albumin nimikappale on häälahja yhdelle uskolliselle fanille.

Miljoonasade-yhtyeen ensimmäisestä singlesta  Lapsuuden sankarille  tuli yhtyeen ehkä suurin hitti heti julkaisunsa jälkeen vuonna 1986. Kappaleen tie levyksi oli pitkä.  Heikki Salo  versioi kappaletta monta kertaa, eikä se tuntunut kelpaavan levy-yhtiöille. Mukana oli myös huonoa tuuria. EMI:n tuotantopäällikkö  Pedro Hietanen  unohti demon pöydälleen ja lähti kesälomalle. Tapaus jäi harmittamaan Hietasta pitkäksi aikaa, kertoo Salo.
 – Aina kun minä tapaan Pedron – siis kaikki nämä 30 vuotta – aina se pyytää sitä anteeksi, että hän ei ehtinyt sitä kuunnella. Sillä koska sitten kun hän tuli lomalta, me olimme signanneet itsemme jo muualle.
 Miljoonasateella meni kovaa koko 1980-luvun loppupuoli ja 90-luvun alku. Välillä liiankin kovaa ja varsinkin 90-luvun puolella musiikintekijä Salolla alkoi jo kadota suhteellisuudentaju.
 – Kyllä mulla oli ihan komeesti noussut hattuun 90-luvulla. Meiltähän tuli kaksikin albumia vuodessa, me vaan tehtiin ja tehtiin. 90-luvulla oli sellainen vaihe, että minä luulin ihan oikeasti, että voin tehdä biisin mistä vaan. Täältä pesee. Sitten se hyytyi. Ehkä kuitenkin yksi parhaista ajoista on tämä nykyhetki. Me hoksattiin lähteä uudestaan, uudella vaihteella ja otteella.
 Fanille tehdystä häälahjasta tuli uuden levyn alku
 Neljällä vuosikymmenellä musiikkia tehneellä Miljoonasateella on ollut vuosikymmenten varrella monta ylä- ja alamäkeä. Yksi uuden vaihteen merkki on 1.2. ilmestyvä uusi albumi  Karkumorsian . Sen nimikappale on tehty alunperin yhden uskollisen fanin, eli "sateistin" häälahjaksi. Häiden jälkeen kappale valikoitui lopulta uuden albumin lähtökappaleksi.
 – Meillä on pitkän linjan faneja, samoja ihmisiä ihan sielä 80-luvulta lähtien. Siellä on sellaisia ihmisiä jotka olivat silloin lapsia. He ovat seuranneet meidän uraa, ja ovat itse asiassa olleet paljon kovempia kuin me. Koska silloin kun me lakattiin uskomasta itseemme, niin he olivat ne, jotka vielä uskoivat ja kannattelivat meitä. Samoja ihmisiä kulkee edelleen meidän keikoilla.
 Vaatturin poika valitsi Toppalooks-voittajan
 Puoli seitsemän -ohjelma julkisti viime viikolla lemmikkien talvipukeutumisen  Toppalooks -kisan. Kuvia satoi toimitukselle lähes kuusisataa. Vaatturin poika, Heikki Salo sai valita kolmesta finalistista voittajan. Ja se oli rhodesiankoirakaksikko Äijä ja Bondi, onnea!

 Katso  täältä  Heikki Salon koko haastattelu.

Heikki Salo 90-luvun huippuvuosista: "Silloin luulin, että mähän voin tehdä biisin mistä vaan – sitten se hyytyi"


Summary: 1950-luvun puolivälissä kuuntelijat suosivat iloisia lauluja. Nykyisin hitit syntyvät vihasta, surusta, inhosta ja pelosta.

Tämän päivän suosituimman populaarimusiikin sanoitukset ovat selvästi synkempiä kuin niissä kappaleissa, jotka soivat taajaan 1950-luvulla. Yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan vihaiset ja surulliset sanoitukset ovat lisääntyneet ja ilon ilmaisut vähentyneet melko tasaisesti vuosikymmenten varrella.
 Ajatus sanoitusten tunnetilojen määrälliseen analyysiin syntyi michiganilaisen  Lawrencen teknillisen yliopiston  tietojenkäsittelytieteen laitoksella professori  Lior Shamirin  ja opiskelijoiden keskustelusta.
 Vastaavaa tekstimassojen haravointia algoritmin avulla tekevät yleensä liikeyritykset, jotka analysoivat sosiaalisesta mediasta, mitä mieltä asiakkaat ovat niiden tuotteista ja palveluista.
 Aineistoksi otettiin yli kuusi tuhatta musiikkikappaletta seitsemän vuosikymmenen varrelta, vuodesta 1951 vuoteen 2016. Kappaleet olivat peräisin Billboard Hot 100 -listalta eli ne olivat kunakin vuonna olleet Yhdysvaltain suosituimpia.
 Suosiota mitattiin alkujaan levymyynnillä sekä levyautomaatti- ja radiosoittojen määrällä. Muutamana viime vuosikymmenenä mittarina on ollut muun muassa se, kuinka usein kappaletta kuunnellaan internetistä.
 Ilo teki tilapäisen paluun 1970-luvulla
 Kappaleiden sanat ja ilmaukset analysoitiin sen perusteella, millaisia tunteita ne kuvasivat. Näistä tuloksista oli laskettavissa, mitkä tunnetilat olivat kunakin vuonna voitolla.
 Vähiten vihaisiksi osoittautuivat 1950-luvun suosikkikappaleet ja vihaisimmiksi viimeisen tutkimusvuoden eli vuoden 2016 hittibiisit.
 Nousevassa vihakäyrässä on pari poikkeusta. Vuosina 1982–1984 sanoitukset olivat aiempia vuosia leppoisampia ja jäivät vihan vähyydessä jälkeen vain 1950-luvusta. 1990-luvun puolivälissä viha puolestaan kuohahti selvästi edellisten vuosien luvuista.
 Analyysi osoitti, että myös suru, inho ja pelko ovat lisääntyneet sanoituksissa aikaa myöten, mutta kasvu on ollut loivempaa kuin vihan ilmauksissa.
 Ilo, jota 1950-luvun kappaleet pursuilivat, on vähentynyt vähentymistään – 1970-luvun puoliväliä lukuun ottamatta. Silloin ilon käyrään ponkaisi piikki, kertoo  Journal of Popular Music Studies  -lehdessä julkaistu tutkimus.
 Shamir muistuttaa, että aineistona olivat nimenomaan hittibiisit. Niinpä tulokset eivät kerro niinkään siitä, millaisia kappaleita vuosikymmenten varrella on tehty, vaan siitä, millaiset sanoitukset ovat kulloinkin puhutelleet kuulijoita.
 Lior Shamir on antanut tekoälyn tutkia muun muassa Beatles-kappaleita.   Everett Collection / AOP
 Tekoälyllä on tarkka korva
 Shamir ei soveltanut tekoälyn mahdollisuuksia ensi kertaa populaarimusiikkiin. Hän on aiemmin julkaissut  tutkimuksen , jossa setvittiin muun muassa Beatles-, Abba- ja Queen-yhtyeiden musiikin muutoksia.
 Pohjana oli algoritmi, jonka Shamir oli alkujaan kehittänyt tutkiakseen valaiden laulua.
 Algoritmi muutti musiikin spektrogrammeiksi, kuviksi, jotka havainnollistavat äänen taajuusrakennetta. Spektrogrammeista voitiin laskea kappaleiden yhteneväisyydet kuvantunnistuksen ja tilastollisten menetelmien avulla.
 Näin piirtynyt aikajana vastasi järjestystä, jossa esimerkiksi Beatlesin albumit ilmestyivät. Algoritmi havaitsi kuitenkin myös yksityiskohdat, kuten erot kahden vuonna 1965 julkaistun albumin kappaleiden välillä.
 – Muut kuin Beatles-fanit eivät yleensä tiedä, että  Help!  äänitettiin ennen  Rubber Soulia , mutta algoritmi huomaa sen. Tekoäly "kuuntelee" populaarimusiikkia aivan uudella tavalla, Shamir kommentoi tuloksia.
 Hän on soveltanut tietokoneen antamia analysointimahdollisuuksia myös muun muassa abstraktien taideteosten ja lasten piirrosten eroihin.
 Lue myös:
 Lennon vai McCartney? Tilastotiede löytää hittibiisien todelliset tekijät ja paljastaa kirjailijat nimimerkkien takaa

Tutkimus: Hittibiisien sanoitukset ovat muuttuneet yhä vihaisemmiksi ja surullisemmiksi


Summary: Järjestelmän tarkoitus on suojata Iranin kanssa kauppaa käyviä EU-maiden yhtiöitä Yhdysvaltain pakotteilta. EU yrittää pitää Iranin kanssa tehdyn ydinsopimuksen hengissä.

Ranska, Britannia ja Saksa yrittävät elvyttää kauppasuhteita Iraniin Yhdysvaltain tiukkojen pakotteiden varjossa.
 Maat esittelivät torstaina mekanismin, jolla on tarkoitus suojata Iranin kanssa kauppaa käyviä EU-maiden yhtiöitä Yhdysvaltain rangaistukselta.
 – Tämä on poliittinen teko, Ranskan ulkoministeri  Jean-Yves Le Drian  sanoi toimittajille EU-ulkoministerin kokouksessa Bukarestissa.
 – Se on ele eurooppalaisten yhtiöiden suojelemiseksi.
 EU-maat yrittävät pitää Iranin kanssa solmitun ydinsopimuksen elossa Yhdysvaltain vastustuksesta huolimatta.
 Kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  irrotti maansa ydinsopimuksesta ja palautti pakotteensa Iranille, myös monet muiden maiden yhtiöistä vetäytyivät Iranin markkinoilta.
 Yhtiöille on nimittäin riskinä, että kauppa Iranin kanssa voisi sulkea niiltä pääsyn Yhdysvaltain markkinoille ja rahoitukseen.
 Talousvaikeuksien keskellä Iranin viranomaiset ovat uhanneet vetäytyä ydinsopimuksesta ja jälleen lisätä uraanin rikastamista, ellei tilanteeseen saada helpotusta.
 Iranille luvattiin sopimuksessa, että vastineena ydinohjelmansa rajoittamisesta siihen kohdistuvia pakotteita lievennetään. Nämä talousedut eivät nyt toteudu.
 Epävarmaa on yhä, miten Yhdysvallat reagoi EU-maiden luomaan mekanismiin ja uskaltavatko eurooppalaisyhtiöt oikeasti käyttää sitä.
 Kanava pakotteiden välttämiseksi
 INSTEX-järjestelmässä eurooppalaiset ja iranilaiset yhtiöt voisivat tehdä eräänlaista vaihtokauppaa ja välttää siten riskialttiit suorat rahoituskontaktit ja dollarin käytön kaupoissa.
 Yhtiö rekisteröidään Ranskaan, kolme maata rahoittavat sitä yhdessä, sitä johtaa saksalainen pankkialan asiantuntija ja Britannian edustaja johtaa sen hallintoneuvostoa.
 Kunnianhimon tasoa on laskettu. Alkuun tarkoitus olisi helpottaa lähinnä elintarvikkeiden, lääkkeiden ja terveydenhuollon tarvikkeiden myyntiä Iraniin.
 – INSTEX tukee laillista eurooppalaista kauppaa Iranin kanssa ja keskittyy aluksi Iranin väestölle välttämättömimpiin aloihin, maiden ulkoministerit kertoivat julkilausumassaan.
 INSTEX ei ole vielä toiminnassa. Ranskalainen hallituslähde kertoi uutistoimisto AFP:lle, että Iranin on luotava vastaavanlainen yhtiö INSTEXin vastinkappaleeksi. Alkuun mekanismi on tarkoitettu pienille ja keskisuurille yrityksille.
 – Meidän on yritettävä vähentää Trumpin päätöksen seurauksia, lähde sanoi.
 – Tämä ei ole ensisijaisesti kaupallinen siirto vaan strateginen.
 Yhdysvallat: Ei vaikuta Iran-painostukseen
 Iranin hallitus piti uutista INSTEX-mekanismin luomisesta ensimmäisenä askeleena, kun taas Yhdysvallat sanoi, että mekanismilla ei ole suurta merkitystä Iranin painostukseen.
 Yhdysvaltain ulkoministeriö ilmoitti seuraavansa tarkasti INSTEXin toimintaa.
 – Kuten presidentti on tehnyt selväksi, yhtiöt, jotka jatkavat pakotteiden alaista toimintaa Iranin kanssa ottavat riskin vakavista seuraamuksista, Yhdysvaltain ulkoministeriö ilmoitti julkilausumassaan.
 Tämä voi siis tarkoittaa, että näiltä yhtiöiltä evätään pääsy Yhdysvaltain rahoitusjärjestelmään ja mahdollisuus tehdä kauppaa Yhdysvaltain tai yhdysvaltalaisten yhtiöiden kanssa.
 Donald Trumpin hallinto katsoo, että ydinohjelmasta neuvoteltu sopimus on liian edullinen Iranille eikä oikeasti estä maata havittelemasta ydinasetta.
 Sopimuksen toteutumista valvova kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA on tähän asti raportoinut Iranin noudattaneen sopimusta, ja tällä viikolla arvioon yhtyivät myös Yhdysvaltain tiedusteluelimet.
 Trump kutsui Yhdysvaltain tiedusteluviranomaisia naiiveiksi ja kehotti heitä palaamaan koulun penkille.
 Aiheesta aiemmin:
 Trump suivaantui USA:n tiedustelupomoille: "Heidän pitäisi palata koulun penkille"  30.1.2019
 Yhdysvaltain tiedustelujohtaja eri mieltä Trumpin kanssa Pohjois-Koreasta, Iranista ja Isisistä   30.1.2019
 EU-mailta pakotteita Iranin tiedustelupalvelulle – taustalla jopa neljä murhahanketta Euroopassa  8.1.2019
 Iran on testannut Yhdysvaltojen mukaan keskimatkan ohjuksia – Iranille on asetettava uusia pakotteita tämän vuoksi  3.12.2018
 Iran kertoo etsivänsä kiertotien Yhdysvaltojen pakotteille – "Olemme taloussodassa kiusantekijän kanssa"  5.11.2018
 Trumpin pakotteet ajoivat suomalaisyritykset Iranista – Paikallisiin raaka-aineisiin luottava kolmioleipätehdas sinnittelee sijoillaan  3.11.2018
 Iranin ylin johtaja: Jos ydinsopimus ei palvele tarkoitustaan, voimme jättää sen  29.8.2018

Britannia, Saksa ja Ranska esittelivät kauppamekanismin Yhdysvaltain Iran-pakotteiden välttämiseksi


Summary: Yle seuraa Emma-gaalaa tässä artikkelissa punaiselta matolta musiikkijuhlan loppuun asti.

Seuraamme Emma-gaalaa hetki hetkeltä – Kuinka käy ennakkosuosikeille?


Summary: Muun parven syrjimästä luuserihanhesta tuli tilan vahtihanhi, josta kertovat päivitykset ihastuttavat sosiaalisessa mediassa.

Anu Hämäläinen  ei tunnustaudu lintuihmiseksi, mutta silti navetassa pitävät talvea ankat, ja heti tallin ovella vastaan kävelevät kanat.
 – Taas ne ovat karanneet käytävälle, Hämäläinen toteaa ja ohjaa kanat takaisin omalle osastolleen.
 Martti-hanhi viettää talvea ladossa muiden lintujen naapurissa. Martti saapui Hämäläisten maatilalle hanhiparven mukana. Tarkoituksena oli pitää hanhia lammella, ja lopulta saada niistä paisteja.
 Martti oli alusta saakka parven silmätikku. Marttia sorsittiin ja kiusattiin.
 Martti ulkoilee mielellään myös talvella, vaikka poikasten takia hän mieluummin vahtii sisällä perhettään. Esa Huuhko / Yle
 Kun talvi tuli, kenelläkään ollut tahtoa tappaa hanhia. Hanhet viettivät talvensa ladossa, Martti eristettynä muista.
 Lopulta muut hanhet myytiin lemmikkipihalle, mutta Anu Hämäläinen ei halunnut luopua Martista.
 Martista tuli Hämäläisen mukaan kotiluuseri. Koska hanhi on laumaeläin, se seurasi paremman puutteessa tilan kissoja ja koiria, ja paimensi Hämäläisten lehmiä.
 Hanhi on utelias eläin. Koska emo ei ruoki edes vasta kuoriutuneita poikasia, niiden on oltava syntymästään saakka valmiita tutkimaan ympäristöään ja etsimään ruokaa. Anu Hämäläinen
 Hanhi on melko harvinainen kotieläin Suomessa, sillä niitä ei kasvateta edes ammattimaisesti muualla kuin yhdellä tilalla. Hauhalan hanhifarmilla Mikkelissä kasvatetaan hanhia lihan vuoksi, mutta myös niiden untuvaa hyödynnetään.  Tästä Ylen jutusta  voit lukea enemmän untuvien eettisyydestä ja Hauhalan hanhifarmista.
 Tilan yrittäjä Antti Rantalainen sanoo, että esimerkiksi heidän tilaltaan on mahdollista ostaa hanhi lemmiksi. Rantalainen tietää ammattinsa vuoksi paljon hanhista, ja hänen tietojaan on käytetty hyväksi myös tässä jutussa.
 Palataan kuitenkin Martin tarinaan.
 Martti ei ole harvinainen näky Hämäläisten talon sisätiloissa. Hanhet ovat hieman sotkuisia käymälätavoiltaan, siksi ne eivät voi viettää pitkiä aikoja sisällä. Anu Hämäläinen
 Martti tajusi pian, että tilan keittiöstähän saa tuoretta pullaa ja Martin herkkua ruisleipää. Hanhet ovat ruohonsyöjiä, ja ne voivat elää heinällä, mutta ne voivat syödä myös ihmisten tähteitä – tai pullaa Martin tapauksessa. Hanhen maksa tosin rasvoittuu helposti, sillä maksa toimii niiden energiavarastona.
 Ruuan lisäksi hanhet syövät myös hiekkaa. Niillä on mahalaukussaan osa, joka jauhaa ruuan. Kivet auttavat jauhamaan kasveja ja siemeniä hienommiksi. Tätä osaa kutsutaan lihasmahaksi tai kivipiiraksi.
 Vaikka ulkona on pakkasta, jääteöä on kiva maistaa. Anu Hämäläinen
 Anu Hämäläinen kuvasi Martin touhuja, ja jakoi niitä Facebookissa: Martin pää pizzalaatikossa, Martti tutkimassa astianpesukonetta, Martti kokeilemassa aamutossuja jalkoihinsa. Hämäläisen päivitykset ovat vitsikkäitä, ja kertovat asioista Martin näkökulmasta. Teksteissä Martti kutsuu omistajaansa palvelijaksi.
 Kuvakaappaus / Facebook
 Jossain vaiheessa joku ehdotti, että Martille voitaisiin hankkia kumppani. Hämäläisestä ajatus oli hauska, ja hän kirjoitti Facebookissa Martin etsivän itselleen seuraa tietenkin tositarkoituksella.
 "Sanovat, että olen hieman huomionhakuinen ja kipakka, ehkä jopa välillä tungetteleva, mutta oikealle päälle sattuessa hanhenmaksani on täyttä kultaa."
 Ilmoituksessa Martti kertoi tahtovansa kumppanikseen lajitoverin, jonka kanssa tepastella tiluksilla. Hän myös paljasti haaveilevansa mahdollisesta Martti juniorista. Tytön luonne oli ilmoituksen mukaan ulkonäköä tärkeämpi, vaikka kuva olisikin kiva lisä.
 Tieto Martin deitti-ilmoituksesta kiiri jopa  Maaseudun Tulevaisuuteen saakka.
 Hanhet voivat elää reilusti yli kymmenen vuotiaiksi. Martti on pari vuotias, ja siten vasta hanhinuorukainen. Anu Hämäläinen
 Ilmoitukseen vastasi muutama hanhineiti. Lopulta Anu Hämäläinen toi tilalle Mirkku-hanhen.
 – Vähän nolotti sanoa Martille, että Mirkku on maksullinen nainen, mutta muuhun ei kyetty. Martti ensin kierteli Mirkkua, ja Mirkku oli hämillään. Vuorokauden jälkeen rakkaus leimahti. Tämä oli vähän sopimusavioliitto, mutta toimi.
 Anu Hämäläisen mukaan hanhien hanhien rakkauselämä on melko vanhoillista. Mies on perheen pää, ja nainen tottelee. Anu Hämäläinen
 Martti marssi Mirkun edellä ja esitteli tilan. Tärkeimpänä kohteena oli lampi, jonka Martti ylpeänä näytti mielitietylleen.
 Syksyllä pari rupesi pesänrakennustoimiin. Hämäläinen haki heiniä latoon, ja talvella Mirkku muni sinne kasan munia. Tämä oli erikoista, sillä yleensä hanhet pesivät vasta keväällä maaliskuun alussa.
 Hanhet munivat pesänsä täyteen, ja siihen ponnistukseen voi mennä useampi viikko. Munia voi olla vaikka kolmetoista. Hanhikana peittää pesän, jos lähtee syömään tai peseytymään. Tällöin munat ovat piilossa, ja pysyvät lämpöisinä.
 Hanhet hautovat muniaan noin kuukauden. Mirkkukin hautoi munia kaikella tarmollaan.
 Mirkku sukii höyhenpukuaan. Hanhinaaras on huomattavasti pienempi ja sirompi kuin uros. Hesa Huuhko / Yle
 Tammikuun puolessa välissä Anu Hämäläinen sai hämmästyä mennessään latoon, sillä pesästä kuului vaativaa piipitystä.
 Martista oli tullut isä.
 Toisin kuin jotkut muut linnut, hanhet eivät ruoki poikasiaan. Poikasten täytyy itse oppia etsimään ruokansa, ja ovatkin uteliaita heti untuvikkoina.
 Hanhikana hautoo munia noin kuukauden. Naaras munii pesän täyteen, niin että munia voi olla reilusti yli kymmenen. Naaras pelaa varman päälle, sillä kaikki munat eivät lopulta kuoriudu. Esa Huuhko / Yle
 Poikaset ovat kuoriuduttuaan vielä paljon Mirkun höyhenpeitteen alla. Välillä kuitenkin Mirkun alta kömpii keltaisia höyhenpalloja tutkimaan uutta maailmaa.
 Martti alkaa sähistä ärhäkästi heti kun joku lähestyy pesää. Sähinä toimii niin hyvin, ettei talon koira Moona eikä kissa Sauli Niinistö uskalla kovin lähelle mennä katsomaan uusia tulokkaita.
 Entinen luuserihanhi on nyt kipakka perheen suojelija, joka ei pelkää puolustaa perhettään.
 Martti kuulostaa aivan käärmeeltä, kun se puolustaa sähisten pesäänsä. Nokka aukeaa, ja kieli työntyy suorana pitkälle. Äkäinen hanhi on pelottava näky, ja hanhi voi vaikka näykkäistä, vaikka sillä ei kunnollisia hampaita olekaan. Esa Huuhko / Yle
 Päivitykset Martin elämästä maatilalla herättivät sen verran ihastusta, että Hämäläinen taipui viimein, ja perusti Martille omat Facebook-sivut. Martista on tullut myös somejulkkis, joka jakaa nyt parrasvalot muun perheen kanssa.

Onko tässä vuosisadan rakkaustarina? – Martti-hanhesta piti tulla paisti, mutta saikin deitti-ilmoituksella itselleen puolison


Summary: Kansanjoukot osoittavat tukensa presidentiksi julistautuneelle Juan Guaidólle.

Venezuelan oppositio järjestää tänään lauantaina suuria mielenosoituksia monissa kaupungeissa.
 Oppositio haluaa osoittaa tukensa parlamentin puhemies Juan Guaidólle, joka on julistautunut maan presidentiksi  Nicolás Maduron  tilalle.
 Oppositio vaatii, että Maduro eroaisi tehtävästään, jotta maassa voitaisiin aloittaa suuri uudistus talouden saamiseksi kuntoon. Venezuela kärsii suuresta talouskaaoksesta, joka on romahduttanut kansan tulot ja pakottanut miljoonat lähtemään maasta.
 Yhdysvaltain johto kannattaa Guaidóta maan johdossa, Kiina ja Venäjä tukevat sen sijaan Maduroa. Monet EU-maat, mukaanlukien Suomi, ovat todenneet, että Venezuelan vaalit ovat olleet epärehelliset. Maat ovat antaneet Madurolle sunnuntaihin asti aikaa ilmoittaa uusista vaaleista.
 Maduro on vastannut, että hän on valmis neuvottelemaan opposition kanssa, mutta ei suostu uhkavaatimuksiin.
 Lue lisää:
 Yle Venezuelassa: Äiti ikävöi poikaansa, joka tuskin palaa – "Hänelle ei ole täällä tulevaisuutta"
 Ylen toimittaja Venezuelasta: Olisin voinut olla yksi pidätetyistä
 EU alkaa johtaa kansainvälistä kontaktiryhmää Venezuelan kriisin ratkomiseksi

Venezuelan oppositio näyttää voimaansa mielenosoituksissa – katso suorana kello 15.30 alkaen


Summary: Myös työ, yrittäjyys ja koko Suomen elinvoimaisuus ovat ohjelmassa vahvasti läsnä. Natoon keskusta ei haikaile.

Keskustapuolueen vaaliohjelma maalaa kuvaa Suomesta, jossa perheitä tuetaan, kukaan ei putoa kelkasta, yrittäjyys kannattaa ja metsä kasvaa. Ohjelma lupaa paljon lapsiperheille ja nuorille sekä muun muassa koulutukseen.
 Keskusta haluaa Suomesta maailman lapsiystävällisimmän maan. Tämä tarkoittaisi ohjelman mukaan perheiden moninaisuuden ymmärtämistä, kotihoidontuen säilyttämistä ja lapsiperheköyhyyden kitkemistä.
 Keskusta ehdottaa perusopetuksen parantamiseksi ”pienten lasten koulua”. Sen muodostaisivat esikoulu ja peruskoulun kaksi ensimmäistä luokkaa.
 – Toisen luokan lopussa on perustaitojen tarkastelupiste. Lapsi siirtyy joustavasti eteenpäin, kun hän on saanut perustaidot hallintaan.
 Oppivelvollisuuden keskusta haluaa ulottaa 18 ikävuoteen. Mielenterveyspalvelut pitäisi puolueen mukaan taata kaikilla kouluasteilla ja tarttua hanakammin nuorten syrjäytymiseen. Lisäksi ohjelmassa ehdotetaan maksutonta ehkäisyä alle 25-vuotiaille. Muun muassa keskustanuoret ovat aiemmin ajaneet tätä.
 Myös tällä viikolla paljon puhuttanut vanhusten hoiva on mainittu vaaliohjelmassa.
 – On välttämätöntä, että jokainen vanhus pääsee sellaisen hoivan ja asumismuodon piiriin, joka parhaiten tukee hänen hyvinvointiaan ja toimintakykyään.
 Keskusta tavoittelee omaishoitosopimuksille ja -palkkiolle yhteisiä kriteerejä ja taloudellisia kannustimia edistämään eri sukupolvien asumista saman katon alla.
 Perustulo ja työllisyysaste 75 prosenttiin
 Keskusta ei ole vielä julkistanut sosiaaliturvamalliaan, mutta vaaliohjelma antaa siitä viitteitä.
 – Perusturva on uudistettava niin, että se turvaa toimeentulon, kannustaa työntekoon ja on nykyistä yksinkertaisempi.
 Keskusta kertoo tavoittelevansa pitkällä aikavälillä perustuloa, joka pienenee ja poistuu verotuksessa tulojen kasvaessa.
 Keskustan tavoite on seuraavalla kaudella tarjota työtä yli 100 000 ihmiselle niin, että työllisyysaste nousee 75 prosenttiin.
 Puolue haluaa myös parantaa itsensätyöllistäjien asemaa ja laajentaa paikallista sopimista.
 Työperäistä maahanmuuttoa pitää keskustan mukaan lisätä ja luopua työntekijän oleskeluluvan saatavuusharkinnasta asteittain. Yrittäjien verotusta ei saa kiristää, ja ansiotuloverotuksen keventäminen pitää kohdentaa pieni- ja keskituloisiin.
 – On pidettävä huolta koko Suomen elinvoimasta, ohjelmassa todetaan.
 Keskustan tavoite on, että kahden seuraavan vaalikauden aikana viidestä kuuteen tuhanteen nykyään pääkaupunkiseudulla työskentelevää valtion ja julkisen sektorin työntekijää voisi tehdä työtä muualta Suomesta teknologian kehityksen ansiosta.
 Puolue haluaa myös vähintään yhden korkeakoulun jokaiseen maakuntaan.
 Keskusta vahvaan EU:hun ja YK:hon, eikä unohda viljelijöitä
 Keskustan ilmastolupaukset perustuvat muun muassa hiilinielujen kasvattamiseen.
 – Keskustan keinovalikoimaan kuuluvat myös soiden ennallistaminen ja maatalousmaiden hiilensidontakyvyn vahvistaminen.
 Metsäteollisuuden arvo voidaan keskustan mukaan kaksinkertaistaa pitkällä aikavälillä ja puulla korvata ympäristölle haitallisempaa tuotantoa.
 – Alkutuottajien neuvotteluasemaa ruokaketjussa pitää parantaa. Epäreilut kauppatavat on kitkettävä. Kauppojen on tarjottava myös pienille elintarvikejalostajille tasapuoliset mahdollisuudet päästä valikoimiin.
 Ulkopolitiikan saralta ohjelmassa todetaan muun muassa YK:n ja EU:n aseman vahvistaminen ja kehitysyhteistyön määrärahojen asteittainen nostaminen kohti kansainvälistä tavoitetta, 0,7 prosenttia bruttokansantulosta.
 Puolustusliitto Natoon keskusta ei haikaile.

Keskusta lupaa vaaliohjelmassaan paljon lapsiperheille ja nuorille – "pienten lasten koulu" parantamaan perusopetusta


Summary: Souduistaan tunnettu Sulkava on noussut ohi Kainuun ja Lapin paikkakuntien Suomen Ilmatieteen laitoksen lumitilaston kärkeen. Eeva Korhosen pihamaalla on 67 senttimetrin lumipeite.

Ilmatieteen laitos kerää säätiedot noin 400 havaintopisteestä eri puolelta Suomea. Sulkavan Halttulan kylän havaintopiste on sijainnut samalla paikalla vuodesta 1933 lähtien. Tila sijaitsee lähes keskellä Savoa - Sulkavan ja Rantasalmen kirkonkyliin on matkaa parisenkymmentä kilometriä, Savonlinnaan 40.
 Havaintopisteen tiedot Ilmatieteen laitokselle välittää talon nykyinen ainoa asukas  Eeva Korhonen  . Hän tarttui toimeen 1975 jäätyään leskeksi. Mies oli huolehtinut tiedoista siihen asti.
 – Ihan varma en ole alkuajoista, mutta ilmeisesti anoppini huolehti ennen miestäni asiasta, Eeva Korhonen kertoo.
 Säätiedot kirjataan laitoksen toimittamaan vihkoon joka päivä. Vihkot ovat tallessa 1950-luvun alusta lähtien. Ensimmäinen ohjekirjanen on vuodelta 1945. Kirjattavien tietojen määrä on vuosikymmenten varrella hieman vaihdellut, mutta tiedot vuorokauden sademäärästä on välitetty aina.
 Suomen lumitilaston kärki 1.2.2019 1. Sulkavan Halttula 67 cm 2. Ilomantsin Pötsönvaara 64 cm 3. Joensuun Huhtilampi, Puolangan Kotila ja Pelkosennimen kk 63 cm 6. Savonlinnan Laukansaari, Puolangan Paljakka, Kittilän kenttärova ja Siuntio 62 cm 10. Joensuun Pyhäselkä 61 cm Lähde: Ilmatieteen laitos
 – Aiemmin kirjoitin tiedot lomakkeelle, jonka postitin Helsinkiin kerran kuukaudessa. Nykyisin soitan joka aamu tiedot puhelimella. Siellä miesääni kysyy tiedot havaintopaikan numerosta lähtien, Eeva Korhonen kertoo.
 Korhosen pihaan on rakennettu mittausteline tuulensuojineen. Telineen keskellä on sadeastia. Päivän sademäärä ilmoitetaan vetenä vuodenajasta ja sateen olomuodosta riippumatta.
 – Sulatan lumen kannen alla, ettei tapahdu haihtuminen. Sitten kaadan veden mitta-astiaan ja ilmoitan määrän puhelimella.
 Mittauspisteen olosuhteet ja kunto käydään tarkastamassa säännöllisin väliajoin. Edellinen tarkistus on viime kesältä.
 Eeva Korhonen. Petri Vironen / Yle
 Kunnanjohtaja riemuissaan ykkössijasta
 Halttulan kylän mittauspiste nousi tiettävästi ensimmäistä kertaa ykköspaikalle Suomen lumitilastossa. Tammikuun puolivälin paikkeilla Halttulan nousi kärkeen 57 senttimetrillä. Perjantaina (1.2.) mittakeppi näytti 67 senttimetrin lukemia. Eroa kakkospaikalla olevaan Ilomantsin Pötsönvaaraan oli kolme senttimetriä.
 Joensuun Huhtilammella, Puolangan Kotilassa ja Pelkosenniemen kirkonkylällä lunta oli 63 senttimetriä. Eeva Ikonen otti historiallisen kärkipaikan vastaan tyynesti, mutta leveä virne levisi sentään kasvoille.
 Sulkavan kunnanjohtaja  Juho Järvenpää  sen sijaan riemuitsee kärkipaikasta täysin rinnoin.
 – Kerrassaan mahtava juttu. Sulkavan ykkössija on huomattu myös pohjoisimmassa Suomessa. Kollegani, Inarin kunnanjohtaja Toni K. Laine myönsi tappionsa ja toivotti iloisia kolailuhetkiä Sulkavalle.
 Juho Järvenpää myöntää, että suuresta lumimäärästä on ollut myös harmia sähkökatkojen ja lisääntyneiden lumitöiden kautta. Valkoisen lumen tuoma ilo on kuitenkin suurempi.
 – Perinteisesti on mielletty, että Lappi on paikka jonne matkustetaan lumen perässä, mutta jatkossa suunnaksi kannattaa valita Sulkava! Tervetuloa Suomen lumisimpaan (soutu-)pitäjään, kunnanjohtaja intoutuu runoilemaan.
 Lunta lisää reilusti lähipäivinä
 Selitys Sulkavan tämänhetkiselle lumitilaston ykkössijalle on hyvin yksinkertainen. Lunta on riputellut runsaasti pitkin talvea, eikä suojasää ole päässyt painamaan hankea matalammaksi.
 – Sulkavan ja Savonlinnan suunnalla on satanut 10–30 senttiä tavanomaista enemmän ja pohjoisessa 5–15 senttiä tavanomaista vähemmän, Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi Juha Tuomala kertoi.
 Sulkavan ykkössija ei lähipäivinä ole luultavasti uhattuna. Lauantaina lunta on luvassa lähinnä Länsi-Suomeen ja sunnuntaina saapuva lumisadealue saattaa jopa vankistaa Sulkavan johtoasemaa.
 – Sunnuntain vastaisena yönä sinne näyttäisi tulevan sadealue ja jos se jää siihen makaamaan vielä maanantaiksi, lunta voisi tulla lisää 15-25 senttiä, Juha Tuomala arvioi torstaina illansuussa.
 Yle
 Ennätyslukemiin vielä matkaa pari vaaksaa
 Vaikka Eeva Korhosen ylläpitämä havaintoasema pitää lumitilaston ykkössijaa hallussaan selvin numeroin, on paikkakohtaisiin ennätyslukemiin vielä pitkä matka.
 Satunnaisen vuosivihkojen selailun perusteella metrin raja on mennyt rikki Sulkavalla 27. maaliskuuta vuonna 1966. Vuoden 1955 maaliskuussa lunta oli mittauspisteessä 93-99 senttimetriä koko maaliskuun ajan. Myös maaliskuussa 1962 (99cm) ja 1984 (97 cm) käytiin lähellä metrin rajaa.
 Jos sunnuntain ja maanantain sateet toteutuvat täysimääräisinä, saattaa Eeva Korhosen mittakeppi näyttää alkuviikosta jo lähemmäs 90 senttimetrin lukemaa. Aikaa maaliskuun puoliväliin mahdollisiin lakikorkeuksiin olisi vielä toista kuukautta.

Suomen paksuin lumikierros löytyy yllättäen keskeltä Savoa – Kunnanjohtaja innoissaan: "Inarin kollega myönsi jo tappionsa"


Summary: Viitisen vuotta lasta yrittänyt pariskunta kertoo, miten he selvisivät lapsettomuudesta ja käänsivät tilanteen parisuhteen voimavaraksi.

Ulkona satoi räntää. Kello oli 8.30 tiistaiaamuna. Tamperelainen  Tuomas Huhtala  istui pienessä huoneessa muovipurkki kädessään ja yritti virittäytyä tunnelmaan.
 Oven alta näkyivät ohi kulkevien hoitajien jalat. Työasiat jyskyttivät takaraivossa, samoin tieto siitä, että Huhtala yritti parhaillaan saada omaa lastaan alulle.
 "Sinun osuutesi olikin sitten tässä"
 Näin sairaanhoitaja tokaisi Huhtalalle toimenpiteen päätyttyä. Lause on jäänyt kummittelemaan Huhtalan päähän.
 – Sellaista ei koskaan pitäisi kenenkään päästää suustaan. Siinä kohtaa meni tosi pahasti pieleen, Huhtala sanoo.
 Hoitajat puhuvat vain naiselle
 35-vuotias Tuomas Huhtala ja hänen samanikäinen vaimonsa  Jenni Huhtala  alkoivat haaveilla yhteisestä lapsesta kuluvan vuosikymmenen alussa. He olivat olleet yhdessä useamman vuoden ja opiskelujen jälkeen työelämässäkin jo jonkin aikaa.
 Pitkälle toista vuotta kestäneen aktiivisen yrityksen jälkeen lasta ei kuitenkaan alkanut kuulua. Ensin Huhtalat hakeutuivat yksityiselle puolelle tutkimuksiin. Mitään varsinaista syytä lapsettomuuteen ei löytynyt. Hoidot aloitettiin ensin kevyesti.
 Vuoden 2013 keväällä Huhtalat siirtyivät julkiselle puolelle.
 Jenni ja Tuomas Huhtala  Risto Peltola
 - Yksityisen ja julkisen puolen eron huomasi heti. Hoito oli ihan ensiluokkaista molemmissa, mutta asiakkaan kohtaamisessa tilanne oli toinen. Yksityisellä puolella pidettiin vähän kuin kukkaa kämmenellä, Tuomas Huhtala muistelee.
 Aiemmin muiden vaivojen vuoksi esimerkiksi terveyskeskuksessa asioidessaan Tuomas Huhtala kertoo saaneensa hyvää palvelua. Hänet on kohdattu ihmisenä ja kuulumisiakin on vähän kyselty. Lapsettomuushoidoissa tilanne olikin yllättäen aivan toinen. Miehen kohtaaminen tuntui olevan hoitohenkilökunnalle haastavaa. Käyntien yhteydessä hoitajat ja lääkärit saattoivat puhua vain vaimon kanssa. Huhtala koki jäävänsä ulkopuoliseksi.
 - Hyvä jos tervehdittiin, ei välttämättä tarjottu edes tuolia. Välillä koko tapaaminen tahtoi olla sellainen, ettei minulta kysytty mitään, Tuomas Huhtala kertoo.
 Huhtala painottaa, ettei halua arvostella hoitajien ammattitaitoa, vaan toivoo miesten rooliin kiinnitettävän enemmän huomiota.
 Lapsettomuus ei ole pelkkää lääketiedettä
 Tuomas Huhtala ei ole yksin. Monet hänen tuttavistaan ovat jakaneet hänen kokemuksensa.
 Lapsettomien yhdistys Simpukan toiminnanjohtaja  Johanna Repo  vahvistaa, että monet miehet tuntevat jäävänsä jollain tavalla huomiotta.
 Katso Simpukan vertaistukivideosta Antin tarina.
 Ulkopuolisuuden tunne etenkin hedelmöityshoitojen yhteydessä nousi esille myös  Essi Henrikssonin   Pro gradu -tutkielmassa  vuonna 2015. Tunne nousee säännöllisesti esiin, kun miehet pääsevät itse puhumaan lapsettomuudesta ja sen hoidoista, Repo kertoo.
 – Vaikka hoidot kohdistuvatkin pääosin naiseen, pitäisi muistaa, että lapsitoiveessa on mukana kaksi ihmistä.
 Repo arvelee, että suurin syy miesten ja joskus naistenkin huonoon kohtaamiseen on ajan puute. Psyykkiseen tukemiseen ei ole tarpeeksi aikaa hoitojen yhteydessä. Toisaalta puuttuu myös kykyä ymmärtää, että lapsettomuus on ennen kaikkea kokemus, ei pelkästään lääketiedettä.
 – Voi olla, että puuttuu ymmärrystä siitä, kuinka suuri suru lapsettomuus voikaan olla. Kaikilla ei ole kykyä kohdata tilannetta kaikkinensa ja ymmärtää, miltä tilanne tuntuu ja miten se näyttäytyy arjessa.
 "Miesten oletetaan olevan hiljaa ja vaiti ja vain kestävän sen tilanteen."  Johanna Repo
 Kaikki miehet eivät toki odotakaan, että heitä erikseen huomioitaisiin. Moni ottaa itse puolison tukijan roolin ja usein se rooli miehille myös annetaan.
 Tampereen yliopistolla on parhaillaan tekeillä tutkimus miesten lapsettomuuskokemuksista. Dosentti  Anna Liisa Aho  kertoo, että alustavista tuloksista nousee esille nimenomaan se, että miehet kokevat, että heille jää rooli puolison tukijana.
 – Yksi syy taustalla on yhteiskuntaan pinttynyt vahvan miehen rooli, Aho sanoo.
 Myös Repo arvelee tiedostamattomien normien ja miehen mallin vaikuttavan asiaan. Miesten odotetaan olevan perheen tuki ja turva silloin, kun on vaikeaa.
 – Miesten oletetaan olevan hiljaa ja vaiti ja vain kestävän sen tilanteen.
 Lapsettomuus kääntyi uudeksi mahdollisuudeksi
 Tuomas ja Jenni kävivät lapsettomuushoidoissa kaikkiaan kolmisen vuotta, tuloksetta. Nyt aikaa hoidoista on ehtinyt kulua useampi vuosi.
 Rankasta koettelemuksesta huolimatta Huhtalat ovat pystyneet kääntämään lapsettomuuden omien sanojensa mukaan voimavaraksi, jopa mahdollisuudeksi. He ovat ikään kuin halunneet ottaa lapsettomuudesta "kaiken irti".
 He ovat molemmat aktiivisesti mukana Simpukan toiminnassa, Jenni vertaistukikoordinaattorina ja Tuomas kirjoittaen Miehen suusta -kolumnia yhdistyksen Simpukka-lehteen.
 – Haluan omalla esimerkilläni rohkaista miehiä mukaan vertaisryhmiin ja ylipäätään puhumaan lapsettomuushoidoista ja lapsettomuuteen liittyvistä asioista, Tuomas Huhtala kertoo.
 Tuomas ja Jenni Huhtala haluavat kiinnittää huomiota miesten rooliin lapsettomuushoitojen yhteydessä.  Risto Peltola
 Huhtalan mukaan erityisesti lapsettomuushoidot ovat haastava puheenaihe miehille. On vaikeaa seurata vierestä, miten puoliso on henkisesti ja fyysisesti kovilla, kun ei voi oikein muuta tehdä, kuin pitää kädestä kiinni.
 Huhtalat saivat itse aikoinaan niin suuren avun vertaistuesta, että haluavat nyt auttaa muita. He kertovat seuraavaksi omat keinonsa selviytyä lapsettomuuden yli.
 Ei kannata uhrata kaikkea lapsettomuudelle
 Julkisella puolella, jossa Huhtalatkin lapsettomuuttaan pääasiassa hoitivat, on tarjolla kolme koeputkihedelmöitystä. Huhtalat päättivät jo melko varhaisessa vaiheessa, että he eivät tule jatkamaan hoitoja yksityiselle puolelle.
 – Se oli ainakin meille hyvä ratkaisu. Minua auttoi se, että oli sovittu, että hoidot päättyvät siihen. Ei ollut oloa, että tätä jatketaan loputtomiin, Jenni Huhtala sanoo.
 – Kolmisen vuotta odottamisen ja pettymisen kehää. Jos sitä olisi jatkunut vielä pidempään, kyllähän se olisi ollut todella kuluttavaa, Tuomas Huhtala jatkaa.
 Huhtalat yrittivät myös jatkaa muuta elämäänsä niin normaalisti kuin mahdollista. He eivät halunneet antaa lapsettomuudelle liikaa valtaa, vaikka ajatukset väkisinkin pyörivät lapsen saamisen ympärillä.
 – Emme laittaneet muuta elämää pauselle, että kaikki suunnitelmat olisi jäädytetty ja odotettu mitä tapahtuu yhdeksän kuukauden kuluttua, Jenni kertoo.
 Erityisesti liikunta on ollut Huhtaloille tärkeä selviytymiskeino ja tapa käsitellä suurta surua. Lenkkipoluilla juokseminen on helpottanut molempien oloa.
 – Jälkeen päin on varmaan helppo sanoa, mutta olisi hyvä yrittää nauttia pienistä asioista. Kyllähän elämä kahden keskenkin mahdollistaa asioita, vaikkei se siinä kohtaa lohduta, kun jälleen kerran tulee vesiperä. Mutta tavallaan en lähtisi ihan kaikkea uhraamaan lapsettomuuden alttarille, Tuomas toteaa.
 Perspektiivi ehkäisee katkeroitumisen
 Lapsettomuus on iso koettelemus parisuhteelle, eivätkä kaikki selviä siitä yhdessä. Huhtalat kävivät Simpukan järjestämällä parisuhdekurssilla hoitojen aikana. Lopulta yhteinen kriisi toi Jennin ja Tuomaksen vain lähemmäs toisiaan.
 – Lapsettomuus on sellainen koulu, että jos siitä läpi pariskuntana selviää, selviää monesta muustakin, Tuomas kiteyttää.
 Liikunta on Tuomas ja Jenni Huhtalan yhteinen harrastus, joka on myös helpottanut oloa vaikeimpina hetkinä. Risto Peltola
 Tärkeä keino pitää parisuhde kunnossa kaiken keskellä on ollut puhuminen.
 Puhuminen myös muiden kohtalotovereiden kanssa on auttanut. Vertaistukiryhmistä Huhtalat saivat uusi ystäviä, joiden kanssa he ovat edelleen tekemisissä.
 – Katkeroitumista ehkäisee, kun tulee perspektiiviä. Emme todellakaan ole ainoita, isolle joukolle vain käy näin eikä se ole itsestä kiinni, Tuomas toteaa.

Isät kokevat itsensä ulkopuolisiksi lapsettomuushoidoissa – "Hyvä jos tervehdittiin, ei välttämättä tarjottu edes tuolia"


Summary: Asiantuntijoiden mukaan koko elämänkaaren näkeminen on tärkeää lapsille. He neuvovat, miten isovanhemman muistisairaudesta voi kertoa.

Mummuni ei halua syödä ja laittaa suun suppuun. Mummu kertoo, ettei pidä siitä, että ruokia sekoitetaan nykyään kaiken maailman risotoiksi, vaikka hän haluaisi syödä erikseen kalaa ja perunaa.
 Äitini yrittää syöttää häntä hoitokodissa. Suu pysyy kiinni.
 Nelivuotiasta lastani naurattaa tilanne. Hänen pitää maistaa aina ainakin yhtä monta lusikallista kuin on ikää. Tappelut syömisestä ovat tuttuja.
 – Pitäisikö mummun syödä 88 lusikallista? kysyn. Lasta naurattaa tämä ajatus, ja isomummua huvittaa tilanne myös. Lusikka menee suuhun ja muistelemme tilannetta lapseni kanssa vielä autossa.
 14 500 suomalaista sairastuu vuosittain muistisairauksiin. Suomessa on Muistiliiton mukaan arviolta vajaat 200 000 muistisairasta ihmistä, joista useimmat ovat iäkkäitä.
 Elina Westergrén-Erkkilä  oli parikymmentä vuotta töissä sosiaaliohjaajana muistisairaiden parissa. Töissään hän huomasi, että monet lapset pohtivat, miten lapsenlapset suhtautuvat isovanhemman muistisairauteen.
 Onko lapsille liian traumaattista, jos isovanhempi ei yhtäkkiä vaikka tunnista lasta?
 – Pienten lasten vanhemmat kysyivät, kannattaako lapsia enää viedä mummulaan, kun mummu ei muista nimeä. Pelkäävätkö lapset isovanhempiaan, kun he eivät osaa käyttäytyä, Westergrén-Erkkilä sanoo.
 Pitää olla hermostumatta, vaikka ihminen kysyy saman asian viisi kertaa. Entä sitten? Kyllä me voimme vastata siihen viisi kertaa.  Elina Westergrén-Erkkilä
 Lapsi on Westergrén-Erkkilän mukaan yleensä avoin ja vaikeudessa kohdata muistisairas on enemmän kyse aikuisen omasta pelosta ja tiedonpuutteesta. Naista harmittaa sävy, jolla muistisairauksista puhutaan.
 – Uutisoidaan, että dementia tappaa, kaikki ilo on mennyttä. Ihmiset pelkäävät muistisairautta ja ovat hämmentyneitä, miten siihen pitäisi suhtautua. Aikuiset tarvitsevat tukea.
 Tärkeää myös lapselle
 Samaa mieltä on kuntoutus- ja erikoislääkärikeskus Ikifitin kotihoidon psykiatrinen sairaanhoitaja  Tarja Kangassalo . Vanhempien on vaikea viedä lapsia muistisairaan luokse oman ahdistuksen takia. Kangassalo neuvoo puhumaan lapselle muistisairaudesta lapsen ikätason mukaan, suoraan ja selkeästi.
 – Vanhemmilla on usein toive, että lapselle jäisi muistikuvia toimivasta, osaavasta ja rakastavasta isovanhemmasta. Pikkuhiljaa vuorovaikutus jää pois ja vanhempi ajattelee, ettei ota mukaan lasta, koska isovanhempi ei välttämättä edes tunnista tätä.
 Kangassalo muistuttaa, että muistisairas voi kokea henkilön tutuksi, vaikka nimeä ei muistakaan. Tapaamiset ovat tärkeitä myös lapselle.
 Lapselle olisi tärkeää nähdä ihmisen koko elämänkaari. Jos lapsi ei ole päässyt tapaamaan muistisairasta isovanhempaa, hänelle voi tulla myöhemmin syyllisyyden tunteita tai jopa trauma.
 Kangassalon mukaan on tärkeää, että lapset saisivat olla mukana myös hautajaisissa. Nykyään suojellaan lapsia hänen mukaansa liikaa.
 – Hautajaisissa lapsi pääsisi turvallisesti kokemaan kuoleman tuttujen aikuisten kanssa. Myöhemmin hän joutuu näihin tilanteisiin yksin nuorena aikuisena.
 Elämä on tässä ja nyt
 Eläkkeelle jäätyään Westergrén-Erkkilä päätti kirjoittaa aiheesta kirjan.  Pupukin muistipulmat, miten kerron lapselle isovanhemman muistisairaudesta  -kirja ilmestyi viime joulukuussa.
 Laura Koivunen / Yle Uutisgrafiikka
 Westergrén-Erkkilän kirja kertoo satuna muistisairauden etenemisestä ensioireista ensimmäiseen hoitojaksoon. Kirjan tarinat ovat elävästä elämästä yhtä esimerkkiä lukuun ottamatta.
 – Ainoa, mitä ei ole tapahtunut, on ensimmäinen tarina, kun taikuri taikoo näkymättömäksi. Muilla tarinoilla on ihan oikea tausta.
 Kirjan kuvituksen on tehnyt 82-vuotias  Rauha Alanko .
 Elina Westergrén-Erkkilän mukaan muistisairauden kanssa kannattaa muistaa ihan aluksi kaksi asiaa.
 – Kaikkein tärkeintä on, että elämä on tässä ja nyt. On ihan turha miettiä kauhean pitkälle tulevaisuutta, mitä sitten ja sitten. Se on tässä ja nyt.
 Aitous on toinen tärkeä asia.
 – Muistisairas ei esitä tai juonittele, vaan kohtaa sinut sillä tavalla, miten sinä kohtaat hänet. Hän ei mieti, minkä merkkinen auto sinulla on, paljonko on rahaa tai mikä on titteli. Se riittää, kun kohtaat hänet ystävällisesti ja tasavertaisesti.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Sosiaaliohjaaja huomasi töissään dementiakodissa, että muistisairas aistii tunnetilan hyvin herkästi.
 – Jos olet hoitokodissa töissä ja iltapesuilla alat miettiä, mitä teet kun pääset kotiin töistä, hukassa ollaan.
 Osat vaihtuvat
 Minun mummullani on yhdeksän lasta ja parikymmentä lastenlasta, lapsenlapsiakin jo aika liuta. Välillä on vaikea tietää etukäteen, muistaako hän nimet, vaikka siinä haka onkin.
 Mummuni vanhainkodissa on valokuva-albumi, josta mummu näyttää lapsilleni kuvia siitä, kun hän oli lapsi. Ne ajat hän muistaa. Lapseni ilahtuvat, kun näkevät isomummun seinällä heidän kuviaan tai heidän lähettämiään piirustuksia.
 Oman vanhemman muistisairauden kohtaaminen on vaikeaa, koska sairauden edetessä osat vaihtuvat. Vanhenpien ikääntyminen pakottaa kohtaamaan oman kuolevaisuuden.
 Tämä on traumaattinen ja kipeä tilanne, ja lapsi voi suojella omia lapsiaan tilanteessa liikaa ja rajoittaa tapaamisia.
 – Aikuisesta lapsesta tulee se, joka huolehtii omasta vanhemmasta. Siinä prosessissa tarvitaan tukea.
 Westergrén-Erkkilän kirja kannustaa rehellisyyteen ja avoimuuteen.
 – Mitä aikaisemmin lapsi otetaan mukaan muistisairaan kuvioihin, sitä parempi. Sitten kun ollaan niin pitkällä, että tarvitaan hoitopaikkaa, on jo vaikeaa, jos mummun kanssa ei ole oltu yhteydessä.
 Robert Kneschke / AOP
 Pieni lapsi seuraa tarkkaan, miten oma äiti tai isä käyttäytyy, kun kohtaa muistisairaan vanhempansa. Westergrén-Erkkilä rohkaisee viemään lapsia isovanhemman luokse.
 – Pieni lapsi viedään mummulaan kuin aina ennenkin. Lapsi ei säiky tilannetta, vaan lapsi on nokkela. Lapsi ei hämmenny, vaikka mummu kysyy saman kysymyksen aina uudestaan. Se on lapsesta enemmänkin huvittavaa, Westergrén-Erkkilä sanoo.
 Hänen mukaansa tilanteessa riittää avoimuus ja inhimillisyys.
 – Jos ihminen on empaattinen perusluonteeltaan, hän pärjää. Tässä ei ole kyse rakettitieteestä, eikä tarvitse käydä kursseja. Kun pystyy asettumaan toisen ihmisen asemaan, sillä pärjää tosi pitkälle.
 – Pitää olla hermostumatta, vaikka ihminen kysyy saman asian viisi kertaa. Entä sitten? Kyllä me voimme vastata siihen viisi kertaa.
 Turvallisuus pitää muistaa
 Pari ja perhepsykoterapeutti  Sanna Aavaluoma  on kouluttanut muistisairaiden hoidon ammattilaisia sekä toiminut muistisairaiden ja heidän läheistensä perheterapeuttina Helsingin Alzheimer-yhdistyksessä vuodesta 2000.
 Aavaluoman vinkkejä muistisairauden lapsille löytyy  Muistiliiton sivuilla .
 Hänen mukaansa muistisairauteen voi suhtautua samalla tavalla kuin muihinkin sairauksiin. Selittää, että vaarilla on nyt kuulolaite, jotta vaari kuulee, hän kertoo vertauksena.
 – Kun muistisairaus vaikuttaa ihmisen tapaan olla vuorovaikutussuhteessa, sen ymmärtäminen on joskus vaikeaa aikuisillekin.
 Muistisairaus vaikuttaa eri ihmisiin eri tavalla. Rennosta mummosta voi tulla isovanhempi, joka ei kestä lasten melua.
 Toisaalta taas kireästä isovanhemmasta voi tulla lempeä mummu, joka toimii lastenlasten kanssa eri tavalla kuin omien lasten.
 Vanhemman vastuulla on katsoa, että lapsella on turvallista olla isovanhemman kanssa.
 – Jos vaari ei löydä puistosta kotiin, häntä ei voi lähettää sinne pienen lapsen kanssa, Aavaluoma sanoo.
 Eletty elämä ei katoa
 Elina Westergrén-Erkkilä rohkaisee puhumaan asioista heti ensimmäisten oireiden jälkeen.
 – Ensimmäiset muutokset eivät ole vielä niin rajuja, kun asioista päästään avoimesti puhumaan. Tämä keskustelu kantaa silloinkin, kun tauti etenee.
 Lapsi ei hämmenny, vaikka mummu kysyy saman kysymyksen aina uudestaan.  Elina Westergrén-Erkkilä
 Lapsenlasten kanssa voi sopia siitä, mikä tehtävä heillä on mummulassa. Tämä helpottaa käymistä. Yksi voi lukea sanomalehteä isovanhemman kanssa, toinen auttaa leipomaan, kuten pupukirjassa.
 Elina Westergrén-Erkkilä ärsyyntyy, jos muistisairaista sanotaan, että he tulevat taas lapsiksi.
 – Siitä lähdetään, että kohdataan muistisairas aikuisena ihmisenä. Eletty elämä ei katoa minnekään.
 Avoimuus kannattaa
 Lastenlasten kohtaaminen voi olla vaikeaa myös isovanhemmille. Nämä voivat surra jo etukäteen tilannetta.
 – Kyllä sitä pelkoa on ja voi alkaa itse surra etukäteen, että harmi kun menettää suhteen. Sairauden osapuolille olisi tärkeä vaihe, että ollaan yhdessä ja puhutaan avoimesti asiasta, eikä peitellä sitä. Asioita salaillaan, paljon mieluummin ihmiset puhuvat verenpaineesta tai kolesterolista kuin siitä, miten muisti toimii, Elina Westergrén-Erkkilä sanoo.
 Pienelle lapselleni on ostettu kirpputorilta vihreä Franklin-kilpikonnapehmolelu. Lapseni heiluttelee sitä mummuni sängyn vieressä.
 Äitini hakee nallen vanhainkodin kaapista. Mummuni heiluttaa sitä lapselleni. En osaa sanoa mitä tilanteessa tapahtuu, mutta sanaton tunnelma on lämmin.
 Sillä kerralla on keveä kävellä vanhainkodin ovesta ulos.
 Jutussa on toimittajan kokemuksia siitä, miten hänen lapsensa kohtasivat isomummun. Isomummu on nyt jo kuollut.
 Lue lisää:
 "Suru tulee, kun mummi ei olekaan niin kuin ennen" – Isovanhemman ja lapsenlapsen suhdetta kannattaa ylläpitää muistisairaudesta huolimatta
 Kun Maija Räisänen ei saanut töissä imurin pistoketta seinään, taustalta paljastui Alzheimer – Nyt hän testaa uutta valmennusta selvitäkseen arjesta
 Tapaamisia unohdellut yrittäjä sai lopulta diagnoosin Alzheimerista: "Lääkäri sanoi, ettei näin nuorella miehellä voi olla muistisairautta"
 Muistatko kolme satunnaista sanaa hetken päästä? Yksinkertainen testi paljastaa muistiongelmat

Suojellaanko lapsia jo liikaa? Vanhemmat arkailevat viedä lapsia tapaamaan muistisairasta mummoa tai hautajaisiin


Summary: Kamerunin Piilaaksossa koodataan keskellä konfliktia. Hallitus on vaikeuttanut työtä sulkemalla internetin.

BUEA, KAMERUN  Jostain syystä juuri tänne on kehittynyt luovuuden keskus.
 Buean kaupunkiin on syntynyt harvinainen startup-ekosysteemi. Ilmiölle on annettu nimi Silicon Mountain, Piivuori, sillä Buean yllä komeilee neljätuhatta metriä korkea Kamerunvuori. Tänä aamuna huippu on tiheän usvan peitossa.
 Buean läpi kulkee muutaman kilometrin pituinen tie, joka päättyy vuoren rinteelle keskelle tiheää vihreää pusikkoa.
 Täällä vaatimattomassa rakennuksessa sijaitsee Kamerunin oman Piilaakson sydän:  ActiveSpaces  eli Buean kaupungin startup-hautomo.
 Sieltä ovat ponnistaneet jo kymmenet teknologia-alan yritykset.
 –Vitsailemme, että jos kadulla huutaa toimitusjohtajaa, niin kaikki kääntyvät ympäri, sillä kaikilla Bueassa on oma yritys, sanoo ActiveSpacesin toiminnanjohtaja  Valery Colong .
 Hänellä itsellään on kaksi nettialustoihin perustuvaa yritystä. Toinen auttaa maanviljelijöitä myymään tuotteitaan ilman välikäsiä suoraan kuluttajille. Sen hän kehitti jo yliopistoaikoina auttaakseen vanhempiaan.
 Toinen on oppimisalusta, jonka kautta voi oppia afrikkalaisista kulttuureista ja kielistä.
 Ilmiö alkoi nettikahviloissa
 Buean kaupunkia täyttää keltaisten taksien tööttäyssekasointu. Tööttäykset kertovat, että tilaa on.
 Julkista liikennettä ei noin 300 000 asukkaan kaupungissa ole, ja moottoripyörätkin ovat kiellettyjä, joten yhteen taksiin änkeää helposti jopa kuusi matkustajaa.
 Buean startup-yhteisöä kutsutaan Silicon Mountainiksi Kamerunvuoren mukaan, joka näkyy siluettina kaupungin yllä. Nyasha Kadandara
 Pari kilometriä ActiveSpacesin tiloista vuorenrinnettä alaspäin sijaitsee työnhakualustan  Njorkun  päämaja.
 Tietokoneen äärellä istuu 32-vuotias  Churchill Nanje Mambe , Njorkun perustaja ja yksi Silicon Mountain-ilmiön tulisieluista.
 Kaikki sai alkunsa kymmenisen vuotta sitten, kun nuoret opettelivat koodaamaan kaupungin nettikahviloissa, kertoo Nanje Mambe.
 – Kehittelimme nettisivuja ja sovelluksia ja mietimme, voisiko taidoillamme lyödä rahoiksi. Sillä tavalla koko ilmiö sai alkunsa, ja nyt koko maailma puhuu Silicon Mountainista Bueassa.
 Sen jälkeen Nanje Mambe on valittu Kamerunin menestyksekkäimmäksi nuoreksi yrittäjäksi, ja muutama vuosi sitten talouslehti Forbes listasi hänen yhtiönsä Afrikan 20 lupaavimpien yritysten joukkoon.
 Nykyään hänen kehittämänsä työpaikkasivusto on Afrikan suosituimpia. Njorkun kautta voi etsiä työpaikkoja monessa maassa ympäri Afrikkaa.
 Ilman nettiä lähes puolet vuodesta
 Afrikassa on kasvavat markkinat mobiilisovelluksille. Muutamassa vuodessa älypuhelinten määrän  arvioidaan kaksinkertaistuvan  mantereella. Samalla kasvaa kysyntä afrikkalaisia varten kehitetyille mobiilisovelluksille kasvaa.
 Tätä tyhjiötä Silicon Mountain syntyi täyttämään. Mutta se pystyisi paljon enempäänkin, jos vain toimintaympäristö olisi vakaampi.
 Buea sijaitsee kaksikielisen Kamerunin englanninkielisillä alueilla, joilla kapinalliset taistelevat itsenäisyydestä.
 Ranskankielinen hallitus on yrittänyt kitkeä kapinaa sulkemalla internetin englanninkielisiltä.
 Se on ollut paitsi äärimmäisen ärsyttävää, myös tuhoisaa yrittäjille. Samalla sijoittajat ovat väkivallan takia kaikonneet.
 Vuonna 2017 netti oli Kamerunisa suljettuna yhteensä yli kolmanneksen vuodesta. Pisimmillään Buea oli kolme kuukautta ilman nettiä.
 – Ette voi edes kuvitella, miten vaikeaa on olla ilman nettiä niin pitkään, yrittäjä Nanje Mambe sanoo.
 Nuorekkuus, ilmasto ja kulttuuri nousevat esille kysyttäessä, mikä on tehnyt juuri Buean niin menestyksekkääksi. Nyasha Kadandara
 Yrityksen pyörittäminen ja koodaaminen on täysin mahdotonta ilman verkkoa. Moni nuori yrittäjä lähti kaupungista toissavuoden aikana.
 Nanje Mambe ei halunnut lähteä, ja aikoo edelleen jäädä niin kauan kuin se on turvallisuustilanteen kannalta mahdollista.
 – En tiedä näittekö tullessanne, mutta Doualan ja Buean puolimatkassa on tietulli. Siinä kulkee raja englanninkielisen ja ranskankielisen Kamerunin välillä, ja se on myös internetraja, hän kertoo.
 Hän ja muutama muu Bueaan jäänyt vuokrasivat vuonna 2017 tietullin kupeesta pienen tilan, ja ajoivat joka päivä 40 minuuttia suuntaansa netin ääreen.
 – Sopeuduimme tilanteeseen, mutta menetimme todella paljon rahaa, ja minä menetin suuren osan työntekijöistäni, Nanje Mambe sanoo.
 ActiveSpacesin tiloihin nuoret tulevat läppäreineen saamaan vertaistukea yritystoiminnan aloittamiseen. Nyasha Kadandara
 Hallitus suunnittelee uutta Piilaaksoa pääkaupunkiin
 Pääsyy konfliktiin englanninkielisten separatistien ja ranskankielisen hallituksen välillä on englanninkielisten alueiden laiminlyönti.
 Monesta startup-yrittäjästäkin tuntuu, että englanninkielinen Silicon Mountain on hallituksen mielestä kielirajan väärällä puolelle.
 Hallitus puhuu kyllä kauniisti Silicon Mountainista, mutta minkäänlaista tukea yhteisö ei saa, eikä hallitus pyydä sen väkeä mukaan hankkeisiinsa.
 24-vuotias  Emmanuel Eruck  on esimerkiksi kehittänyt alustan, jonka kautta kaikki maan sairaalat voisivat keskittää tietokantansa – samaan tapaan kuin  suomalaisessa Kanta-palvelussa .
 Se voisi olla suureksi avuksi hallitukselle, mutta toistaiseksi virallisen puolen vastaanotto on ollut laimeaa.
 Viimeisin isku tuli  äskettäin , kun hallitus ilmoitti perustavansa startup-keskuksen pääkaupunkiin Yaoundéen. Mallia otetaan Silicon Mountainista, mutta suurin osa hallituksen korvamerkityistä innovaatiorahoista menevät uuteen "Silicon Riveriin".
 Buean menestyskonseptia ei kuitenkaan noin vain kopioida, sanoo Nanje Mambe.
 – Buean yhteisö on nuorekas yliopiston takia. Sen ansiosta tästä on tullut innovaation, digitalisaation ja tiedon keskus. Sen lisäksi ilmasto on miellyttävä, korkean sijainnin ansioista täällä ei ole niin kuumaa kuin Doualassa.
 Douala on vain 70 kilometriä Bueasta, mutta ilmasto on täysin erilainen.
 Churchill Mambe Nanje on yksi Silicon Mountainin menestyjistä. Nyasha Kadandara
 Startup-hautomo ActiveSpacesin toiminnanjohtaja Valery Colong nostaa myös esille sekä ilmaston että yliopiston, mutta painottaa, että hänen mielestään Kamerunin englanninkielinen kulttuuri on erilainen kuin ranskankielinen.
 – Englanninkielisen kulttuurin keskeisimpiä asioita on jakaminen. Se auttaa kasvattamaan yhteisöä. Täällä ei arvosteta egoja, vaan autetaan toisiamme. Ja sellaista kulttuuria ei voi kopioida noin vain.
 "Kriisistä pitää oppia"
 Silicon Mountain ei olisi maineensa arvoinen, elleivät yrittäjät onnistuisi hyötymään kriisistä.
 ActiveSpacesissa työskentelevä ja paria startup-yritystä pyörittävä 25-vuotias  Martin Fongoh  on ottanut uusimpaan ideaansa inspiraatiota konfliktista.
 – Konfliktin takia ihmiset joutuvat liikkumaan paljon ja näyttämään henkilöllisyystodistuksiaan armeijan tarkastuspisteillä koko ajan. Joskus paperit häviävät tai unohtuvat jonnekin, joten kehitimme alustan, jonka kautta voi ilmoittaa kadonneet ja löytyneet henkilöllisyystodistukset, hän kertoo.
 Martin Fongoh (oik.) juttelee kollegansa Emmanuel Eruckin kanssa. Eruckon kehittänyt ohjelman, jonka kautta Kamerunin kaikki sairaalat voisivat keskittää tietokantansa.  Nyasha Kadandara
 Jos paperit katoavat, uusia voi joutua odottamaan monta kuukautta, ja niitä pitää käydä pääkaupungissa hakemassa. Se on hankalaa, koska tiesulkujen läpi Bueasta ei pääse ilman henkilöllisyystodistusta, hän selittää.
 Nanje Mambe sanoo valmistautuneensa siihen, että konflikti jatkuu jopa parikymmentä vuotta. Siksi hän näkee myös, että kriisistä pitää yrittää oppia.
 – Kriisi on häirinnyt töitämme ja kasvuamme todella paljon. Mutta yritämme kehittää uusia toimintatapoja, jotta voimme hyötyä tästä uudesta todellisuudesta, hän sanoo.

Kun internet suljettiin Afrikan tärkeimmästä startup-kaupungista,  yrittäjät perustivat nettipakolaisleirin kaupungin rajalle


Summary: Rakennus oli tiettävästi tyhjillään syttymishetkellä.

Kuhmoisissa Keski-Suomessa palaa vanha Harjunhovin motelli/huoltoasemarakennus. Pelastuslaitoksen mukaan noin 1 300 neliömetrin suuruisesta rakennuksesta kaksi kolmannesta on täyden palamisen vaiheessa.
 Tiettävästi rakennus oli tyhjillään palon syttymishetkellä, joten henkilövahinkoja ei ole tiedossa.
 Sammutustyöt palopaikalla ovat käynnissä. Hälytys tehtävään tuli lauantaina aamulla hieman ennen viittä.
 Paikalla on 12 yksikköä sammutystöissä.
 Palopaikka on aivan valtatien 24 itäpuolella.

Harjunhovin motelli tulessa Kuhmoisissa


Summary: Aurinkoenergian suosio kasvanee myös tänä vuonna.

Talvi on aurinkoenergian tuotannossa hiljaista aikaa, kun päivät ovat lyhyitä ja aurinko matalalla. Viime aikojen runsaiden lumisateiden vuoksi monet isot aurinkovoimalakeskittymät ovat hautautuneet lumen alle.
 Sopivassa kulmassa ja paikassa olevien paneelien päältä lumi voi valua pois, mutta aina näin ei käy. Esimerkiksi Helsingin energiayhtiön Helenin aurinkopaneelifarmeja on jäänyt lumihangen alle Suvilahdessa ja Kivikossa. Samaa ongelmaa on muillakin aurinkopaneelifarmeilla.
 Helenin mukaan paneeleja ei aiota lähteä hangesta toistaiseksi kaivamaan.
 – Ei ole kannattavaa lähettää henkilökuntaa poistamaan lunta paneelien päältä. Siinä on aina riskinsä jos lumia poistettaisiin, kolasta tai lapiosta voisi tulla paneelin pintaan pieni vaurio, joka heikentää tuotantoa, tai kaapeloinnille käydä jotakin, sanoo tuoteryhmäpäällikkö  Krista Jaatinen  Heleniltä.
 Liukkaalla katolla tapahtuva lumien pudottaminen on riskialtista työtä myös pudottajille itselleen.
 – Emme ole nähneet syytä ottaa näitä riskejä, kun tuotanto joka tapauksessa olisi nyt talvella pientä. Lumien poisto ei yksinkertaisesti kannata, sanoo Jaatinen.
 Helenillä on Suvilahdessa myös aurinkoseinä, johon ei lunta kerry. Sen tuotanto on ollut odotusten mukaista.
 – Sen lisäksi paneeleista, jotka ovat sen verran kallistuneita, että lumi ei ole niitä ihan peittänyt, tulee vähän tuotantoa. Toki se on hyvin hyvin pientä verrattuna mitä sieltä aurinkoisena kevät- ja kesäpäivinä tulee, mutta jonkin verran tulee nytkin, Jaatinen kertoo.
 Aurinkovoiman kasvun ennakoidaan jatkuvan
 Energiateollisuuden  koosteen mukaan  aurinkoenergialla tuotettiin 0,2 prosenttia Suomessa käytetystä sähköstä. Jaatinen kertoo, että osuus voi nousta merkittävästi ilman, että se aiheuttaa vaikeuksia sähköverkolle, kunhan esimerkiksi siirtoyhteydet naapurimaihin pysyvät kunnossa. Talvipäivien kovaan sähkönkulutukseen ratkaisuja tarvitaan kuitenkin muualta.
 – Aurinkoenergia on enemmän vastaus kevään, kesän ja syksyn, Suomen pitkien päivien energiantuotantoon. Mitä talveen tulee, talvella vaaditaan isoja tehoja sähköjärjestelmältä ja sellaiseen aurinkoenergia ei ole ratkaisu, talvella siitä ei tule tehoja juuri lainkaan, Jaatinen sanoo.
 – Aurinkoenergia on yksi osa isoa energiapalettia ja talvipäivien tehon kattamiseen tarvitaan muita elementtejä, Jaatinen toteaa.
 Aurinkoenergian suosion kasvusta kerrottiin viime vuonna.  Yhä useammat yritykset  kiinnostuivat hankkimaan aurinkovoimaa käyttöönsä. S-ryhmä kertoi keväällä nousevansa isolla hankinnallaan Suomen suurimmaksi aurinkosähkön tuottajaksi. Kilpailija Kesko on jo ennestään iso aurinkosähkön tuottaja.
 Kiinnostus  nousi myös kotitalouksissa , sillä aurinkosähköjärjestelmien hinnat ovat laskeneet. Samalla aurinkopaneelien tehot ovat nousseet hiljalleen muutaman watin vuodessa.
 Helenin Jaatinen ennakoi aurinkovoiman kasvun jatkuvan.
 – Mitä enemmän aurinkovoimaloita tulee, sitä enemmän nousee varastoinniin ja kulutuksen ohjauksen rooli. Nämä muut energiateknologiat kehittyvät samalla siinä kun aurinkovoimalatkin.
 Lisää aiheesta
 Turun toriparkki pyrkii olemaan edelläkävijä: pysäköintiluola tuottaa itse tarvitsemansa energian
 Maatalous voi olla kohta pahempi saastuttaja kuin koko energia-ala – Selvitys: Ilmastonmuutoksen torjunta laskee energian tuotannon päästöjä rajusti
 Kiinnostaako oma aurinkovoimala taloyhtiönne katolle? Työryhmän ehdotus parantaisi niiden kannattavuutta
 Mullistava suomalainen aurinkokenno voi tuottaa sähköä jopa talvipäivänä – Tehdasvalmistus olisi mahdollista, vain valmistaja puuttuu

Isoja aurinkovoimaloita hautautunut nyt paksuun lumihankeen – paneeleita ei kannata kaivaa esille


Summary: Alkuperäisväestön kuolemat johtivat viljelymaiden metsittymiseen, jolloin hiilidioksidin määrä ilmakehässä laski ja maapallo jäähtyi.

Ensimmäisten eurooppalaisten rantautumisella Amerikkaan oli kohtalokkaita seurauksia alkuperäisväestön lisäksi myös ilmastolle, ilmenee tuoreesta tutkimuksesta. Asiasta uutisoi muun muassa  CNN .
 University College Londonin (UCL) tutkimuksen mukaan eurooppalaiset surmasivat arviolta 56 miljoonaa alkuperäisasukasta reilun sadan vuoden kuluessa Pohjois- ja Etelä-Amerikan mantereilla. Tämä johti laajojen maa-alueiden hylkäämiseen ja metsittymiseen. Yhteensä noin Ranskan kokoisen maa-alueen metsittyminen sai hiilidioksidin määrän ilmakehässä merkittävästi laskemaan.
 Tutkijoiden mukaan muutos johti maapallon ilmaston jäähtymiseen vuoteen 1610 mennessä.  Kristoffer Kolumbus  saapui Amerikkaan vuonna 1492.
 Kyseinen hiilidioksidipitoisuuksien lasku on tutkijoiden mukaan ensimmäinen nähtävissä oleva suuri muutos maapallon kasvihuonekaasupäästöissä. Ilmaston jäähtymistä kyseisenä aikana on kutsuttu "pieneksi jääkaudeksi".
  Jäätiköstä poratut näytteet tutkijoiden apuna
 Aiemmin jotkut tutkijat ovat arvioineet, että pienen jääkauden lämpötilamuutos johtui ainoastaan luonnonvoimista. UCL:n tutkijoiden mukaan ilmaston jäähtyminen oli kuitenkin osin suoraa seurausta ihmisten toiminnasta ja Amerikan alkuperäisväestön joukkokuolemista.
 Iso osa alkuperäisasukkaista kuoli eurooppalaisten tuomiin tauteihin, osa sai surmansa väkivaltaisuuksissa.
 – (Tutkimus) osoittaa, että ihmisten toiminta vaikutti ilmastoon paljon ennen teollisen vallankumouksen alkua, sanoo Britannian Readingin yliopiston ilmastotieteen professori  Ed Hawkins  BBC:lle.
 Tutkimuksessa käytettiin apuna muun muassa historiallisia väestötietoja sekä Etelämantereen jäätiköstä porattuja näytteitä, joihin jääneiden ilmakuplien avulla voidaan arvioida, minkä verran hiilidioksidia oli ilmakehässä satoja vuosia sitten.

Tutkimus: Ensimmäisten eurooppalaisten rantautuminen Amerikkaan oli kohtalokasta myös ilmastolle


Summary: Yli 80 prosenttia kyselyyn osallistuneista tyrmää kansanedustajien määrän nostamisen nykyisestä 200:sta ylöspäin.

Puolet suomalaisista arvioi, että sata kansanedustajaa riittäisi nykyisen 200 sijasta, käy ilmi Kunnallisalan kehittämissäätiön teettämästä  kyselystä.
 Reilu kolmannes (36 %) ei haluaisi vähentää kansanedustajien määrää. Kansanedustajien määrän nostamisen nykyisestä 200:sta ylöspäin tyrmätään. Sitä vastustaa useampi kuin neljä viidestä (83 %).
 Kansanedustajien lukumäärän supistamista kannattavat etenkin perussuomalaisten (69 %), SDP:n (58 %) ja kokoomuksen (55 %) kannattajien enemmistö. Sen sijaan keskustan ja vasemmistoliiton tukijat suhtautuvat keskimääräistä varauksellisemmin määrän vähentämiseen.
 Kyselystä käy lisäksi ilmi, että hieman yli puolet olisi valmis rajaamaan kansanedustajakausien määrän kahteen peräkkäiseen eli kahdeksaan vuoteen. Lähes kaksi viidestä suomalaisesta (38 %) vastustaa kansanedustajien toimikausien rajaamista.
 Kantar TNS haastatteli kyselytutkimukseen yli tuhatta täysi-ikäistä suomalaista. Tutkimuksen tulosten virhemarginaali on suurimmillaan vajaat kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.

Kansanedustajien määräksi riittää sata henkilöä, arvioi puolet suomalaisista


Summary: Hyksin infektiosairauksien klinikalta muistutetaan, että rokotus on taudin tärkein ehkäisykeino.

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

hengitystieinfektiot (hengityselinten taudit, infektiot)

Influenssaepidemia saattaa jäädä Suomessa selvästi lievemmäksi kuin se oli edellisvuosina, kertoo eritysasiantuntija  Niina Ikonen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta (THL).
 Tammikuun loppupuolella alkanut valtakunnallinen epidemia on levinnyt tavanomaista myöhemmin ja hitaammin. Ikosen mukaan muun Euroopan tilanne on samansuuntainen kuin Suomessa.
 – Influenssa on edennyt aika rauhallisesti nyt muuallakin Euroopassa. Influenssavirusta on tavattu Suomessa jo kaikissa sairaanhoitopiireissä. Hyvä uutinen on se, että influenssarokote vaikuttaisi tehoavan. Liikkeellä olevat virukset vastaavat aika hyvin rokotteessa olevia viruksia, Ikonen kertoo.
 Esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä (Hus) influenssaepidemia alkoi tammikuun kolmannella viikolla, kertoo apulaisylilääkäri  Eeva Ruotsalainen  Hyksin infektiosairauksien klinikalta.
 – Tartuntoja on ollut toistaiseksi selvästi vähemmän kuin viime kaudella tähän aikaan. Epidemian huippua voisi odottaa helmikuun lopulle. Tähän mennessä Hus-alueella on ollut teho- ja valvontahoidossa 12 influenssapotilasta.
 Ruotsalainen painottaa, että tusinan hoidetun joukosta 11 on ollut rokottamattomia.
 – Rokotus on tärkein taudin ehkäisykeino. Vaikka influenssan saisi rokotuksesta huolimatta, taudinkuva on lievempi ja vakavien jälkitautien riski pienempi.

Influenssaepidemia saattaa jäädä lieväksi


Summary: Epäilty meteoriitin maahansyöksy ei ole tiettävästi aiheuttanut henkilö- tai materiaalisia vahinkoja.

Länsi-Kuubassa lukuisat paikalliset asukkaat ja turistit todistivat perjantaina valoleimahdusta taivaalla, mitä seurasi äänekäs räjähdys. Tutkijat ja Kuuban valtiollinen televisio arvioivat, että kyseessä oli meteoriitti.
 Silminnäkijöiden mukaan taivaalla välkehti tulipallo, jota seurasi savuvana. Pian tämän jälkeen Vinalesin turistikaupunkiin sekä eri puolille Pinar del Rio -provinssia alkoi pudota pieniä mustia kiviä. Myös pääkaupunkiin Havannaan saakka kuultiin räjähdys ja kaupungista havaittiin taivaalla kulkeva savuvana.
 Tiettävästi epäillyn meteoriitin syöksy maahan ei ole aiheuttanut henkilö- tai materiaalisia vahinkoja.
 Tapauksen jälkeen monet paikalla olleet julkaisivat Twitterissä kuvia Pinar del Rion alueelta löytämistään mustista kivistä, joiden arvellaan irronneen meteoriitista.
 Kuuban valtiollinen televisio kiirehti pian tapauksen jälkeen ilmoittamaan, ettei räjähdys johtunut esimerkiksi lento-onnettomuudesta, vaan että kyseessä oli luonnonilmiö.
 Kuuban geofysiikan ja astronomian instituutin johtaja  Efren Jaimez Salgado  totesi paikallisessa  Granma-sanomalehdessä  kaikkien merkkien viittaavan siihen, että maahan syöksyi meteoriitti.
 Instituutti kertoo lähettäneensä Pinar del Rioon tutkijaryhmän keräämään ja analysoimaan kivinäytteitä.

Videolinkki: Meteoriitin arvellaan syöksyneen maahan Länsi-Kuubassa


Summary: Tulevaisuudennäkymät ovat luokittajan mukaan myönteiset.

Luottoluokittaja Fitch Ratings pitää Suomen luottoluokituksen ennallaan luokassa AA+. Suomen tulevaisuudennäkymät ovat luokittajan mukaan myönteiset.
 Fitchin mukaan myönteisten tulevaisuudennäkymien taustalla on muun muassa kehitys, jonka ansiosta Suomen julkinen velkasuhde on laskenut alle 60 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Ennusteiden mukaan velkasuhde on lisäksi laskusuunnassa.
 Fitch on muuttanut arviotaan Suomen viime vuoden talouskasvusta. Fitch arvioi, että Suomen bruttokansantuote kasvoi viime vuonna 2,3 prosenttia. Elokuussa luottoluokittaja arvioi talouskasvuksi 2,7 prosenttia. Suomen talous saavutti syklisen huippunsa vuonna 2017 ja vuonna 2018 talouskasvu hidastui odotettua nopeammin, Fitch katsoo raportissaan.
 Fitchin mukaan Suomen talouskasvu hidastuu tänä ja ensi vuonna. Tänä vuonna Fitch arvioi Suomen talouden kasvavan 1,5 prosentilla ja ensi vuonna 1,2 prosentilla.
 Luokittaja kiittelee kikyä, mutta on huolissaan väestön ikääntymisestä
 Luokittajan mukaan vahva työllisyyden kasvu, kotitalouksien tulojen nousu ja hallinnon menojen kasvu tukivat kotimaista kysyntää ja auttoivat kompensoimaan alhaista investointiaktiviteettia.
 Luokittajan mukaan Suomen keskipitkän aikavälin kasvumahdollisuudet ovat parantuneet viime vuosina. Sen mukaan Suomen kilpailukykypaketti on auttanut tehostamaan työllisyyttä, alentamaan työvoimakustannuksia ja palauttamaan Suomen viennin kilpailukykyä.
 Luokittaja kuitenkin sanoo raportissaan, että ikääntyvä väestö ja rakenteelliset ongelmat työmarkkinoilla hidastavat potentiaalista kasvua.

Fitch Ratings pitää Suomen luottoluokituksen ennallaan, mutta laskee arviota viime vuoden talouskasvusta


Summary: Eniten taksien määrä on kasvanut Uudellamaalla, Lapissa ja Varsinais-Suomessa, kertoo Traficom.

Viime vuoden heinäkuussa voimaan tullut  mittava taksiuudistus  näyttää lisänneen taksien määrää.
 Taksiuudistuksen vaikutuksia seuraava Liikenne- ja viestintävirasto Traficom kertoo, että taksiliikenteessä on nyt noin 2 000 henkilöautoa enemmän kuin ennen uudistusta.
 Luvanvaraiseen henkilöliikenteeseen oli rekisteröity viime vuoden lopussa yli 12 200 ajoneuvoa, kun vuotta aikaisemmin takseja oli yhteensä noin 9 600. Kaikkiaan ajoneuvojen määrä on noussut noin 2 600 ajoneuvolla.
 – Nousua tilastoihin tulee myös muihin ajoneuvoluokkiin kuuluvista, noin 600 kuorma- tai pakettiautosta, joiden käytöstä taksiliikenteeseen ei kuitenkaan ole varmuutta. Vaikka lakiuudistus toi lisää vaihtoehtoja, niin käytännössä taksiliikennettä harjoitetaan yhä henkilöautoilla, kertoo Traficomin tieliikennejohtaja  Marko Sillanpää  tiedotteessa.
 Sillanpään mukaan tilastojen valossa taksiuudistus näyttää tuoneen kasvua alalle.
 – Kasvu on painottunut tiettyihin maakuntiin, mutta merkittävää on huomata, ettei taksien määrä ole vähentynyt missään maakuntatasolla tarkasteltuna.
 Maakunnittain tarkasteltuna taksien lukumäärä onkin päinvastoin kasvanut kaikissa maakunnissa. Eniten kasvua on ollut Uudellamaalla, Lapissa ja Varsinais-Suomessa. Traficom on myöntänyt uudistuksen jälkeen uusia taksiliikennelupia yli 3 200.
 Myös uusia kuljettajia tullut alalle
 Traficom kertoo, että kaikkiaan taksiliikennelupia on nyt voimassa yli 12 000, yhteensä noin 10 000 yrityksellä. Ennen uudistusta lupia oli noin 9 500 ja yhteensä noin 7 000 yrityksellä.
 Uudistus näyttää houkutelleen alalle myös uusia kuljettajia. Uusia taksinkuljettajan ajolupia myönnettiin viime vuonna noin 3 000, joista lähes pari tuhatta lakiuudistuksen jälkeen. Vuotta aiemmin uusia lupia myönnettiin noin 1 500.
 Vuonna 2018 yli 2 000 taksinkuljettajaa uusi ajolupansa, näistä noin 1 500 lakimuutoksen jälkeen. Vuonna 2017 lupien uusijoita oli noin 1 200.
 Traficomin mukaan taksinkuljettajien ajolupien osalta kiinnostus näyttää jatkuvan tasaisena, sillä tammikuun aikana uusia lupia myönnettiin yli 350 ja vanhojakin lupia uusittiin lähes 200.
 Lue myös
 Analyysi: Hintakisa vaisua, mökiltä kaupunkiin pääsee yhä – näin taksialalla menee jättiuudistuksen jälkeen

Taksiuudistus lisännyt taksien määrää kaikissa maakunnissa


Summary: Yhdysvaltain mukaan Venäjä rikkoo sopimusta. Venäjä on kiistänyt tämän.

Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  ilmoittaa, että Yhdysvallat vetäytyy lyhyen ja keskipitkän matkan ohjuksia rajoittavasta INF-sopimuksesta.
 Yhdysvallat keskeyttää sopimuksen ehtojen noudattamisen lauantaista lähtien ja ryhtyy valmistelemaan eroa, jonka on tarkoitus toteutua puolen vuoden kuluttua.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoo tiedotteessa, että Yhdysvallat eroaa, jollei Venäjä ryhdy noudattamaan sopimuksen ehtoja ja tuhoa kaikkia ohjuksiaan ja muita laitteitaan, jotka ovat sopimuksen vastaisia.
 Venäjä on kiistänyt rikkovansa sopimusta ja syyttänyt puolestaan Yhdysvaltoja sen noudattamatta jättämisestä.
 Perjantaina Venäjän ulkoministeriö kommentoi, että Venäjä on valmis jatkamaan dialogia INF-sopimuksesta, kirjoittaa uutistoimisto Ria Novosti.
 Uutistoimisto Tassin mukaan ulkoministeriön tiedottaja  Marija Zaharova  kuvaili INF-sopimuksesta vetäytymistä osaksi strategiaa, jossa Yhdysvallat pyrkii luopumaan kansainvälisistä velvoitteistaan.
 INF-sopimus Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton vuonna 1987 solmima sopimus kieltää muut kuin mereltä laukaistavat lyhyen ja keskipitkän matkan ohjukset. Taustalla oli maiden välinen asevarustelukilpailu, joka johti muun muassa ohjusten sijoittamiseen Eurooppaan. Sopimuksen tuloksena vuoteen 1991 mennessä tuhottiin noin 2 700 ohjusta. Presidentti Vladimir Putin sanoi vuonna 2007, että sopimus ei enää palvele Venäjän etua.
 Sotilasliitto Nato  on ilmoittanut tukevansa  Yhdysvaltoja.
 – Venäjä rikkoo INF-sopimusta merkittävästi. Sen täytyy käyttää seuraavat kuusi kuukautta palatakseen noudattamaan sopimusta täydellisesti ja todistettavasti, tai kantaa täysi vastuu sen lopusta, Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  kirjoittaa Twitterissä .
 Yhdysvaltojen ilmoitus vetäytymisestä oli odotettu. Presidentti Trump kertoi aikeesta viime lokakuussa.
 Sotilasprofessori  Jyri Raitasalo  Maanpuolustuskorkeakoulusta arvioi Ylelle tuolloin, että Yhdysvaltain vetäytyminen INF-sopimuksesta  voisi johtaa varustelukierteeseen Euroopassa.
 Keskiviikon A-studiossa  Ulkopoliittisen instituutin vieraileva tutkija  Tapio Juntunen  ja Maanpuolustuskorkeakoulun strategian pääopettaja, komentaja  Jaakko Jäntti  arvioivat Yhdysvaltain ja Venäjän syitä luopua INF-sopimuksesta sekä sopimuksen romuttumisen mahdollisia seurauksia. Keskustelu ydinaseista alkaa kohdassa 29.15.
 Lue myös:
 Mistä aseista kiistellään? Yhdysvaltojen mukaan Venäjän uuden risteilyohjuksen kantama on liian pitkä, Venäjä sanoo Eurooppaan rakennettujen ohjustorjunta-asemien rikkovan sopimusta
 Sotilasasiantuntija: USA:n vetäytyminen ydinohjussopimuksesta voisi johtaa asevarustelukierteeseen – uhkana sopimukseton tila
 "Sopimus on Euroopan turvallisuuden tärkeä pilari" – Saksa kehottaa Yhdysvaltoja pohtimaan ydinasesopimuksesta vetäytymisen seurauksia
 Keskustelu on avoinna kello 22 saakka.

Yhdysvallat ilmoittaa vetäytyvänsä ohjuksia rajoittavasta INF-sopimuksesta – Nato tukee


Summary: Mikromuovia kulkeutuu vesistöihin yhdyskuntajätevesien ja hulevesien mukana.

Euroopan kemikaalivirasto ECHA esittää erilaisiin tuotteisiin lisättävien mikromuovien käytön rajoittamista.
 Helsingissä toimivan EU-viraston ehdotus koskee muun muassa kosmetiikassa, pesuaineissa, maaleissa, rakennusmateriaaleissa, lääkkeissä ja maataloudessa sekä öljy- ja kaasualoilla käytössä olevia mikromuoveja.
 Kieltoesitystä perustellaan mikromuovien ympäristölle aiheuttaman saastumisen ehkäisemisellä. Mikromuoveiksi luetaan alle viiden millimetrin kokoiset muovihiukkaset.
 Kemikaaliviraston ehdotusta voi pian kommentoida, kun virasto esittelee sen julkisessa kuulemisessa. Rajoituksen mahdollisesta voimaantulosta päätetään myöhemmin Euroopan komission ja EU:n jäsenmaiden edustajista koostuvan komitean kesken.
 Mikromuovia päätyy paljon ympäristöön esimerkiksi kosmetiikasta, auton renkaista ja tekstiilien kulumisesta.
 Vajaa vuosi sitten Suomessa pantiin vireille  kansalaisaloite  mikromuovien käytön kieltämiseksi kosmetiikkassa. Viime elokuussa se sai taakseen yli 50 000 allekirjoitusta. Aloite ei ole vielä edennyt eduskuntaan.
 Kansalaisaloitteen käynnistäjien mukaan mikromuovin käyttöä kosmetiikassa on jo rajoitettu esimerkiksi Ruotsissa ja Britanniassa. Mikromuovirajoituksia on voimassa tai tulossa voimaan Kanadassa, Uudessa-Seelannissa, Irlannissa ja Taiwanissa.
 Suomen ympäristökeskuksen mukaan mikromuovit uhkaavat meilläkin vesistöjä, joihin niiitä kulkeutuu esimerkiksi yhdyskuntajätevesien ja hulevesien kautta.
 Lue myös:
 Kielletäänkö kosmetiikan mikromuovit pian lailla? 50 000 allekirjoitusta kerännyt kansalaisaloite etenemässä eduskuntaan
 Merien lisäksi myös maaperään päätyy mikromuovia jätevesistä – vaikutuksia vasta tutkitaan, mutta osa muovista voi päätyä ravintoketjuun
 Mikromuovia on jo hengitysilmassakin – suurtehoimurin haaviin tarttui Turun saaristossa runsas hiukkassaalis, joka yllätti tutkijatkin

Mikromuovien käyttöä halutaan rajoittaa EU:ssa


Summary: Syyttäjä piti Lahden Kiveriössä syyskuussa tapahtunutta yliajoa murhana ja vaati siitä elinkautista tuomiota.

Päijät-Hämeen käräjäoikeus on antanut tuomion Lahden Kiveriössä syksyllä 2018 tapahtuneesta yliajosta. Syytetty mies tuomittiin taposta 10 vuodeksi vankeuteen.
 Käräjäoikeus katsoi miehen syyllistyneen myös pahoinpitelyyn ja järjestystä ylläpitävän henkilön vastustamiseen maaliskuussa 2018.
 Tuomittu velvoitettiin maksamaan muun muassa korvauksia omaisille kärsimyksestä yhteensä 32 000 euron verran. Oikeudenkäyntikuluja hänen on maksettava noin 8 500 euroa.
 Jos tuomittu tyytyy käräjäoikeuden ratkaisuun, hänet passitetaan Mikkelin vankilaan.
 Syyttäjä vaati tekijälle elinkautista tuomiota murhasta.
 Yliajo kerrostalon pihassa
 Haastehakemuksen mukaan tuomittu tappoi toisen miehen ajamalla autolla hänen päälleen kerrostalon pihassa. Auton alle jäänyt uhri kuoli pahoihin vammoihin.
 Tuomittu on syntynyt vuonna 1996. Myös uhri oli nuori mies.

Lahden yliajosta tuli 10 vuotta vankeutta – käräjäoikeus antoi tuomion taposta


Summary: Presidentti Putinin suosio on laskenut, mutta silti vahvalla tasolla.

Venäjällä väestön tyytymättömyys maan politiikan nykylinjaan on kasvanut nopeasti, kertoo hallituksesta riippumaton tutkimuslaitos Levada.
 Laitoksen kyselyn mukaan  jo 45 prosenttia venäläisistä on sitä mieltä, että maa on menossa väärään suuntaan. Maan nykysuuntaan tyytyväisiä oli 42 prosenttia.
 Mielialat Venäjällä ovat muuttuneet nopeasti. Vuosi sitten tyytymättömiä oli vain 28 prosenttia.
 Suurimpana syynä yleiseen tyytymättömyyteen pidetään kansalaisten elintason laskua. Kotitalouksien tulot ovat pudonneet samaan aikaan kun hallitus on nostanut arvonlisäveroa. Erityisen epäsuosittu päätös oli viime vuonna toteutettu eläkeiän nosto.
 Venäläiset arvostavat hyvinvointia aiempaa enemmän, suurvalta-asemaa vähemmän – "En usko, että sukupolveni tällä menolla elää eläkeikään asti"
 Myös presidentti  Vladimir Putinin  suosio on laskenut huippuluvuista, mutta on silti yli 60 prosentissa. Häneen tyytymättömiä on noin kolmasosa väestöstä, kertoo Levada-keskus.
 Tyytymättömyys kohdistuu erityisesti pääministeri  Dmitri Medvedeviin . Hänen toimintaansa tyytymättömiä on peräti kaksi kolmasosaa kansasta.
 Jalankulkijoita Moskovassa talvella. Mladen Antonov / AFP
 Venäjän johdolla onkin edessään visainen kysymys, millä keinoin kansan tyytyväisyys saataisiin uudelleen kasvuun, kun taloudesta ei saada vetoapua.
 Edellisen kerran tyytymättömien osuus venäläisistä ylitti tyytyväisten määrän vuonna 2006.

Venäjällä tyytymättömyys maan linjaan kasvaa – politiikkaan tyytyväisiä on enää vähemmistö


Summary: Kieltäytyjiä voi uhata HalpaHallin mukaan irtisanominen. PAMin järjestöjohtajan mielestä sunnuntaityöstä kieltäytyjälle ei voi antaa potkuja.

Yli 35 liikkeen kauppaketju HalpaHalli haluaa kaikkien työntekijöidensä suostuvan sunnuntaityöhön. Yritys aloitti perjantaina yt-neuvottelut viiden sunnuntaityöstä kieltäytyneen työntekijän kanssa.  Asiasta kertoi ensimmäisenä Ilta-Sanomat.
 Kristillisiin arvoihin nojaava ketju pyhitti aiemmin sunnuntait lepopäiviksi 50 vuoden ajan ja piti kaupat tuolloin suljettuna.  Muuttuneiden kulutustapojen edessä ketju siirtyi sunnuntaikauppaan  viime marraskuussa.
 Henkilöstöjohtaja  Janne Syri  myöntää, että kieltäytyjiä voi uhata irtisanominen, vaikka Palvelualojen ammattiliiton kanta on, että sunnuntaityöstä kieltäytyminen ei voi olla työehtosopimuksen mukaan irtisanomisperuste.
 – Kieltäytyminen ei ole suoraviivainen asia suuntaan tai toiseen. Siinä laitetaan nämä asiat vaakakuppiin. Käymme lakimiesten kanssa sopimusta läpi, ja päätös tehdään vasta neuvottelujen jälkeen. Toivottavasti moni muuttaa mielensä, kommentoi Syri.
 "Työehtosopimus ei velvoita"
 Pohjois-Suomen aluepäällikkö ja PAMin järjestöjohtaja  Risto Kalliorinne  sanoo, ettei kaupan työehtosopimuksesta löydy sunnuntaityöhön velvoittavaa kohtaa.
 – Ei kieltäytyjille voi potkuja antaa. Siellä lukee, että sunnuntaityöstä pitää sopia erikseen. Se on verrattain uusia ilmiö kaupan alalla, eikä mikään ikivanha käytäntö, kuten esimerkiksi teollisuudessa, huomauttaa Kalliorinne.
 Henkilöstöjohtaja Janne Syrin mukaan henkilöstön edustajat toivoivat, että kaikkia kohdellaan tasapuolisesti ja jokaisen pitäisi antaa suostumuksensa sunnuntaityöhön.
 Toistatuhatta työntekijää antoi jo suostumuksensa syksyllä. Viiden ihmisen kanssa käydään nyt toinen yt-kierros.
 – En lähde tarkemmin erittelemään kieltäytyneiden syitä tai missä he työskentelevät, sanoo henkilöstöjohtaja.
 Päätökset mahdollisista irtisanomisista HalpaHalli tekee vasta yhteistoiminta-neuvottelujen jälkeen eli kuuden viikon päästä.
 Ketju työllistää yhteensä 1 500 työntekijää.

Kauppaketju HalpaHalli aloittaa yt:t sunnuntaityöstä kieltäytyneiden kanssa: "Toivomme, että he muuttavat mielensä"