Summary: Suomen meret ovat sukeltajien mukaan aliarvostettuja. Pinnan alta löytyy suuri määrä hylkyjä, jotka ovat pysyneet hyväkuntoisina satojen vuosien ajan.

62° 20.690' N , 21° 09.350' E WGS84  Seesteistä, rauhallista, rentouttavaa. Näin kuvailevat sukeltajat merenalaista maailmaa.
 Suupohjan sukeltajat on pieneksi seuraksi aktiivinen. Yhdistyksellä on reilu 60 jäsentä, mutta viikottaisilla sukelluksilla käy 10-20 henkeä.
 Tällä kertaa keskiviikkoiselle viikkosukellukselle on kokoontunut lähes parikymmentä sukeltajaa. Mukana on osallistujia muun muassa Laihialta, Ähtäristä, Seinäjoelta ja Kurikasta.
 Usealla on takana pitkä työpäivä ja ajomatka Kaskisten satamaan.
 Kaipuu pinnan alle on kova.
 Kohteena Lionel 12 metrin syvyydessä
 Illan sukelluskohde lepää 12 metrin syvyydessä Kaskisten edustalla.
 72-metrisessä Lionel-hylyssä riittää nähtävää, vaikka ahtojäät ovatkin hajottaneet laivaa.
 Vuonna 2011 löydetyn ja simpukoiden peittämän laivan lankkulattia on suhteellisen ehjä ja ruuma on havaittavissa. Myös monet ikkunoista ovat ehjiä.
 Sukeltamaan lähdetään aina, jos joku jäsenistä haluaa. Mikäli sää ei mahdollista merellä sukeltamista, löytyy alueelta paljon vanhoja louhoksia ja kaivoksia. Yksi tällainen on esimerkiksi Kaatialan kaivos Kuortaneella.
 Itämeressä sukeltaminen on erilaista kuin turistilomalla sukeltaminen kirkkaissa vesissä. 12 metrin syvyydessä lepää myös Lionel-hylky. Juha Peltola
 "Yhtäkään tuntia en vaihtaisi pois"
 Yksi Suupohjan sukeltajien – ja mahdollisesti jopa Suomenkin – aktiivisimmista sukeltajista on kurikkalainen  Anneli Salmela .
 Kun sukeltajalle kertyy vuoden aikana keskimäärin 30-40 sukellustuntia, viettää Salmela veden alla reilut 100 tuntia.
 – Yhtäkään tuntia en vaihtaisi pois.
 Salmela hurahti vedenalaiseen maailmaan vuonna 2009 snorklatessaan Egyptin lomalla. Sukelluskurssin hän suoritti pian matkan jälkeen kotikaupungissaan.
 Salmela sukeltaa niin kesällä kuin talvellakin. Parhaimmillaan hän on sukeltanut 34 asteen pakkasessakin.
 – Pinnan alla vesi on plussalla. Sen jälkeen, kun pään panee pinnan alle, ei tästä maanpäällisestä tiedä paljon tiedä. Silloin unohtuu kaikki, mitä täällä yläpuolella tapahtuu.
 Hyväkuntoisia hylkyjä
 Kaskisten edustalla on kymmenkunta hylkyä, joista suurin osa on löytynyt sattumalta. Suupohjan sukeltajien suosikkeja ovat kaksi rahtihöyrylaivaa,  Lionel  ja  Tamarind .
 Norjalainen rahtihöyrylaiva Lionel upposi vuonna 1907 matkallaan Vaasasta Kaskisiin. Lionel törmäsi kovassa tuulessa Strömmingsbottenin kiviin ja upposi meren syvyyksiin. Onnettomuudesta selvittiin ilman henkilövahinkoja, sillä miehistö pelastautui Sälgrundin majakalle.
 Tänä päivänä hylky on suosittu sukelluskohde.
 – Siellä on hienoja yksityiskohtia, luukkuja, ikkunoita, telegrammi on paikoillaan. Se ei ole kuitenkaan helppo kohde. Siellä pitää olla aikaa ja malttaa katsella. Siellä ei ole kaikki tarjottimella, kun sä menet sinne. Se on sitä löytämisen iloa, Salmela kertoo.
 Pekka Anttila valmistautuu jälleen yhdelle sukellukselle. Hän löysi Lionelin hylyn vuonna 2011. Merja Siirilä / Yle
 Kurikkalainen  Pekka Anttila  löysi Lionelin vuonna 2011. Hylkyä etsittiin monta vuotta. Aluksi sukeltajat löysivät toisen rautarunkoisen Tamarind-höyrylaivan, joka oli uponnut 1899.
 Viimein löytyi myös Lionel.
 – Kun hylkyä on vuosikaudet etsitty ja etsitty ja sitten kun se lopulta löytyy, niin kyllähän se on aivan ainutlaatuinen tunne, Anttila sanoo.
 Anttila on sukeltanut itse kolmenkymmenen vuoden ajan. Jo pienenä  Jacques-Yves Cousteaun  seikkailuja ihailleena hän hakeutui sukelluskurssille Vaasassa opiskellessaan.
 Anttila on kokeillut myös laskuvarjohyppyä, mutta vesi voitti ilman.
 Ei matkamuistoja
 Muinaisjäännösrekisterissä on tiedot yli 2000 vedenalaislöydöstä, joista noin 750 on rauhoitettuja  muinaisjäännöksiä . Muinaisjäännökseksi kutsutaan hylkyjä tai hylkyjen osia, joiden voidaan olettaa uponneen yli 100 vuotta sitten.
 Haaksirikkopaikkojen sekä hylkyjen lisäksi vedenalaista kulttuuriperintöä ovat myös vedenalaiset rakenteet, kuten satama- ja puolustuslaitteet sekä kalastukseen liittyvät rakenteet, veden alle jääneet asuin- ja hautapaikat, uhripaikat sekä erilaiset irtolöydöt.
 Anttilan mukaan nykypäivän sukeltajat kunnioittavat hylkyjä. Toisin oli 1990-luvulla, jolloin oli tavallista ottaa mukaan matkamuistoja. Nyt hylyt saavat olla rauhassa ryöstelyltä.
 Lionel-hylkyä suojellaan myös vahingoilta. Siksi aluksen lähelle ei ankkuroida.
 Turvallisuus ennen kaikkea
 Sukellusvanhin huolehtii ja kirjaa tarkkaan pöytäkirjaan sukelluksen tietoja: kuka menee veteen kenen kanssa, kuinka kauan kukin aikoo olla veden alla, lähtö- ja saapumisajat.
 Vedessä voi helposti tapahtua onnettomuuksia ja liian varovainen ei voi olla. Suupohjan sukeltajat ovat välttyneet suuremmilta onnettomuuksilta.
 Esimerkiksi nousun kanssa pitää olla varovainen. Noustessa pintaan täytyy kolmen metrin syvyydessä pysähtyä viettämään kolme minuuttia. Näin vältytään sukeltajantaudilta.
 Ahtojäät ovat rikkoneet Lionel-alusta vuosien saatossa Juha Peltola
 Mainettaan paremmat vedet
 Suomen sukelluskohteet ovat mainettaan paremmat.
 Vaikka moni innostuu sukeltamisesta ulkomaiden kirkkaissa vesissä, ei sukeltajien mukaan kotimaan vesiä sovi yhtään väheksyä.
 – Moni ei ymmärrä, että kun ajetaan merelle, näkyvyys paranee huomattavasti, Pekka Anttila toteaa.
 Anttila itse kuvailee Suomessa olevia hylkyjä maailman parhaiksi. Koska Itämeressä ei ole puuhylkyjä syövää laivamatoa, löytyy Suomesta yli 300 vuotta vanhoja hylkyjä.
 – Niitä ei oikeastaan mistään muualta merestä löydy, Anttila kertoo.
 Helppoa sukeltaminen ei kuitenkaan Suomen vesissä ole. Salmelan mukaan erityisesti pimeys ja kylmyys tekevät sukeltamisesta fyysisestikin rankempaa. Esimerkiksi heinäkuun alkupuolella vesi oli 20 metrin syvyydessä vain muutaman asteen lämpöisen puolella.
 – Etelässä kirkkaissa vesissä on helppo sukeltaa. Ne ovat sopivia ehkä sellaiselle, jolle kaikki pitää olla valmista, mutta itseäni kiehtovat hyvällä tavalla haastavammat olosuhteet, Salmela kertoo.
 Sukeltajat ovat liikkuvaisia ja yhteistyö muiden seurojen kanssa pelaa. Tälläkin kertaa mukana on sukeltajia muista seuroista.
 – Kaikki ovat tervetulleita, Anttila toteaa.
 Lue lisää, mitä merten syvyydet kätkevät:
 Sinisimpukka on uskomaton vedenpuhdistamo
 Itämeren syvyyksissä asustelee supersankareita ja fossiileja

Itämeren haastavat olosuhteet kiehtovat sukeltajia – yli 100 vuotta sitten uponnut Lionel-hylky on yksi suosikkikohteista


Summary: Intia asetti Kashmiriin tiukat turvatoimet estääkseen terroriteot ja mielenosoitukset.

Intia on alkanut vähitellen purkaa Kashmirin alueen saartotoimia. Osa puhelinlinjoista on alkanut toimia ja kaduille päästetään aiempaa enemmän liikennettä.
 Intian hallitus asetti Kashmiriin tiukat turvatoimet elokuun 5. päivä. Tuolloin hallitus oli päättänyt lakkauttaa muslimienemmistöisen Kashmirin erityisaseman. Päätöksen pelättiin johtavan väkivaltaisiin mellakoihin.
 Kashmirin rajavalvontaa vahvistettiin, alueelle asetettiin ulkonaliikkumiskieltoja ja puhelinten ja internetin toiminta estettiin.
 Samalla turvallisuusviranomaiset pidättivät satoja kashmirilaisia paikallispuolueita kannattavia poliitikkoja ja aktivisteja. Heistä ainakin 52 on edelleen edelleen pidätettynä Kashmirin suurimman kaupungin Srinagarin hotellissa.
 Saarron purkaminen on aloitettu lankapuhelinlinjojen avaamisella osassa Kashmiria. Myös hitaimmat 2G-matkapuhelinyhteydet toimivat osittain, kertoo  sanomalehti The Hindu .
 Intian viranomaiset ovat varovaisia kehittyneempien internet-yhteyksien avaamisen suhteen, sillä he pelkäävät terroristien käyttävän niitä hyväkseen. Poliiseja on kaduilla edelleen runsaasti.
 Liikenne Kashmirin kaupungeissa on lisääntynyt saarron alkupäivistä, mutta valtaosa liikkeistä on edelleen suljettu. Lasten koulunkäynnin luvataan pääsevän jälleen käyntiin maanantaista alkaen.
 Kashmirissa on ollut mielenosoituksia erityisaseman purkamista vastaan, mutta suuria väkivaltaisuuksia ei ole esiintynyt. Intian viranomaiset huomauttavat, ettei kukaan ole kuollut mellakoissa.
 Naapurimaa ja Kashmirista kilpaileva Pakistan on kritisoinut Intian päätöstä Kashmirin asemasta. Maailmalla kahden ydinasevallan sanailu on herättänyt huolta.
 Myös YK:n turvallisuusneuvosto käsitteli Kashmirin tilannetta eilen perjantaina Pakistanin ja Kiinan aloitteesta. Neuvosto ei ryhtynyt toimenpiteisiin.
 Yle Uutisgrafiikka
 Lisää aiheesta :
 "Kashmir on kuin painekattila, joka räjähtää hetkenä minä hyvänsä" – Ulkonaliikkumiskieltoa höllennettiin ainakin hetkeksi
 Pakistan vähentää diplomaattisuhteita Intian kanssa Kashmirin tilanteen takia – Intian suurlähettiläs karkotetaan

Intia on pitänyt 12 miljoonan asukkaan aluetta eristyksissä 12 päivää – Nyt Kashmirin saartoa aletaan helpottaa


Summary: Poliisi tutkii onnettomuuden syytä.

Nelostiellä Haukiputaan ja Iin välissä sattui lauantaina aamupäivällä liikenneonnettomuus, jossa oli osallisena kolme henkilöautoa. Pelastuslaitoksen mukaan neljä ihmistä on viety sairaalahoitoon.
 Tarkka onnettomuuspaikka on Haarakankaan levähdyspaikan kohdalla. Liikenne oli aiemmin poikki ja ruuhkautui molempiin suuntiin.
 Poliisi kertoi tiedotteessaan, että autoissa oli yhteensä viisi henkilöä. Loukkaantuneiden vammat eivät olleet henkeä uhkaavia. Loukkaantuneet kuljetettiin sairaalaan.
 Poliisin mukaan onnettomuus tapahtui, kun pohjoisen suunnasta tullut henkilöauto ajautui vastaantulevien kaistalle.
 Vastaan ajaneen auton kuljettaja yritti väistää tien laitaan, mutta autot osuivat siitä huolimatta toisiinsa. Perässä tullut henkilöauto törmäsi myös vastaantulevien kaistalle ajautuneeseen autoon.
 Poliisi tutkii tapausta liikenneturvallisuuden vaarantamisena. Alkoholilla ei ollut osuutta asiaan.
 Juttua muokattu 17.8.2019 kello 18.35 Päivitetty tietoja poliisin tiedotteella.

Kolmen henkilöauton kolari Nelostiellä Oulussa – Neljä ihmistä viety sairaalaan


Summary: Naimisiin mennään usein lasten vuoksi, vaikka juridisesti sillä ei ole juuri mitään vaikutusta heihin.

Henkilökohtaiset juhlat ja elämäntapahtumat

Suurin osa suomalaisista menee naimisiin esikoisen synnyttyä.
 Viime vuonna syntyneistä esikoisista vain 42% syntyi avioliitossa, mutta toisista tai sitä seuraavista lapsista jo 64% syntyi avioliittoon.
 – Kun ei ole lapsia, voidaan elää avoliitossa, mutta lasten tehdessä perheestä ikään kuin oikean perheen on edelleenkin yleinen tapa, että silloin mennään naimisiin, kertoo sosiologian dosentti ja perhetutkimuksen professori  Kimmo Jokinen .
 Kysyimme kolmelta perheelliseltä pariskunnalta, miksi he ovat menneet tai ovat menossa naimisiin. Kaksi pariskunnista piti avioliittoa tärkeänä sinettinä parisuhteelle ja näki, että aviollinen sitoutuminen tuo perheen entistä vahvemmin yhteen.
 Siinä missä tunnesyyt olivat näiden pariskuntien kohdalla keskiössä, oli kolmas pari tehnyt avioitumispäätöksen pelkästään juridisten syiden perusteella.
 Lasten saaminen tarkoitti avioliittoa
 Tärkein perheen tunnusmerkki on monien mielestä lapsi tai lapset, ja avioliittoa pidetään edelleen normaalina perhe-elämän vaiheena.
 Näin näkee myös Ilmajoen Koskenkorvalla asuva pariskunta.
 Mikael Luomalle , 34, ja  Niina Tapanaiselle , 31, lasten hankinta tarkoitti suoraan naimisiinmenoa. Heidän esikoisensa on aloittanut juuri esikoulun, nuorempi on kolmevuotias.
 – Yhteiset lapset ovat niin sitova päätös, että se on melkein jo aamen, Luoma sanoo.
 Mikael Luoma odottaa, että saa kutsua Niina Tapanaista vaimokseen. Lapset Matias ja Minea Luoma ovat syventäneet parin rakkautta entisestään Mirva Ekman, Yle
 Syvä rakkaus lapsia kohtaan sekä yhdessä koetut perhe-elämän vaiheet, kuten synnytykset, ovat vahvistaneet parisuhdettakin. Omilta vanhemmilta saatu kasvatus on tehnyt avioliitosta selviön.
 – Haluamme antaa omillekin lapsillemme ehjän perheen. Teemme kaikkemme, että se pysyy lapsilla, Tapanainen kertoo.
 Vihkisormukset pari kuitenkin vaihtaa vasta ensi vuonna, kun unelmahäät ovat tulleet taloudellisesti mahdollisiksi.
 Väestöliiton tutkimusprofessorin  Osmo Kontulan  mukaan avioliitto on tapa osoittaa muille, että on päätetty olla yhdessä.
 – Se kertoo esimerkiksi lasten kavereille, että vanhemmat ovat sitoutuneet yhdessä huolehtimaan lapsista.
 Henkinen turvallisuuden tunne voi sekin olla Kontulan ja perhetutkimuksen professorin Kimmo Jokisen mukaan yksi avioitumisen syistä.
 – Halutaan sitoutua mielikuvaan, että tämä on elämänmittainen kuolemaan jatkuva liitto, Kontula sanoo.
 "Nyt me olemme me"
 Loimaalaiset  Mervi , 27, ja  Jani Suominen , 30, kokevat, että naimisiinmeno sinetöi perheen perheeksi. Pariskunta ei tosin avioitunut heti ensimmäisen lapsen jälkeen.
 Avioliitosta kyllä puhuttiin esikoisen syntymän jälkeen, mutta Janille avioliitto ei ollut itsestään selvä valinta. Päinvastoin hän oli ajatellut aina, ettei menisi naimisiin.
 Perheen perustaminen, yhdessä koetut vuodet ja Mervin toiveet saivat Janinkin lämpenemään ajatukselle avioliitosta.
 Pari meni naimisiin kahden lapsen jälkeen tänä kesänä.
 – Se yhdistää enemmän perhettä, syventää rakkautta ja onnellisuutta. Tuo sellaisen jonkun siihen lisää. Vaikka ei kyllä olisi ikinä uskonut, Jani naurahtaa.
 Myös yhteinen sukunimi oli Merville tärkeää. Avioliiton myötä perhe tuntuu entistä valmiimmalta ja toivotun lapsiluvun täytyttyä myös kokonaiselta.
 – Nyt asiat ovat niin sanotusti loppuun viety ja rakkaus sinetöity. Nyt me olemme me, Mervi sanoo.
 Avioituessa mietitään lapsia, vaikka se ei juuri koske heitä
 Lapsista tulee herkästi tärkein asia, mitä pohditaan avioliittoa ajateltaessa.
 Jälkikasvun kannalta ei Helsingin yliopiston siviilioikeuden emeritusprofessorin  Urpo Kankaan  näkemyksen mukaan ole kuitenkaan merkitystä, ovatko vanhemmat aviossa vai eivät.
 – Nykyään eroa ei ole. Äitiys ja lapsen asema ovat hyvin suojattuja ja vanhempien parisuhteesta riippumattomia, Kangas vakuuttaa.
 Avoliitto on juridisesti erilainen kuin avioliitto Avoliitossa puolisoilla ei ole elatusvelvollisuutta. Erossa molemmat osapuolet pitävät oman omaisuutensa. Puolestaan avioliiton purkautuessa omaisuus jaetaan puoliksi, ellei parilla ole voimassaolevaa avioehtosopimusta. Avioliitossa leski perii kuolleen puolisonsa omaisuudesta puolet, mikäli rintaperilliset ovat tehneet omaisuudesta jakovaatimuksen. Muutoin leski perii koko omaisuuden. Avoleski ei peri kuollutta puolisoa: henkiin jääneen puolison suoja on rakennettu pelkästään harkinnanvaraisen avustussäännöksen varaan. Jos puoliso kuolee, on avioliitossa eloonjääneellä puolisolla oikeus hallita yhteisenä kotina käytettyä asuntoa ja sen irtaimistoa huolimatta siitä, kuka asunnon omistaa. Avoliitossa tällaista oikeutta ei ole.
 Tämä johtuu lapsioikeuden neutraliteettiperiaatteesta, jonka mukaan lapsen aviollisen tai aviottoman syntyperän ei tule vaikuttaa lapsen oikeudelliseen asemaan.
 Ainoa lapsiin suoraan vaikuttava ero on, että avoliitossa lapsi syntyy juridisesti isättömänä, ellei isyyttä erikseen tunnusteta.
 Naimisiin taloudellisista syistä
 Kaikki eivät näe naimisiinmenoa symbolisena eleenä, kuten Suomiset, Tapanainen ja Luoma.
 Vihtiläisen  Sini Takamäen , 29, ja tämän avopuolison avioitumispäätöksen takana olivat taloudelliset syyt.
 Takamäki ei usko, että olisi koskaan mennyt naimisiin, jos avoliitto olisi juridisesti tasavertainen avioliiton kanssa. Etenkin avioparien oikeus leskeneläkkeeseen ratkaisi paljon.
 Alkuvuodesta pari harkitsi vielä vain vaihtavansa Sinin sukunimen muun perheen kanssa samaksi, mutta seitsemän vuoden yhteiselo ja neljä lasta muuttivat lopulta ajatukset.
 – Kun on enemmän yhteisiä huollettavia ja asuntolaina, tuntui avioliitto taloudellisesti järkevältä, Takamäki kertoo.
 Leskeneläke avioitumisen syynä?
 Takamäki avopuolisoineen eivät ole ainoita, jotka ovat pohtineet leskeneläkettä. Myös Tapanainen ja Luoma olivat miettineet sitä.
 Vaikka leskeneläke herättää keskustelua, on se Urpo Kankaan mukaan etenkin ainoana avioliiton solmimisen motiivina harvinainen. Tähän on yksinkertainen syy.
 Perhe-eläke jakautuu lapseneläkkeeseen ja leskeneläkkeeseen, joista jälkimmäisen osuus on tiputettu pieneksi. Tämän lisäksi leskeneläke yhteensovitetaan nykyään lesken oman ansioeläkkeen kanssa.
 – Ne aviolesket, jotka todellisuudessa saavat huomattavia kuukausittaisia eläkkeitä, ovat harvassa, Kangas toteaa.
 Aivan tavatonta leskeneläkkeen vuoksi avioituminen ei silti ole.
 Leskeneläkkeen saaminen edellyttää, että avioliitto on solmittu alle 50-vuotiaana:  avioitumistilastoissa on selvä piikki  (Tilastokeskus, liitekuvio 2) juuri ennen viittäkymmentä ikävuotta.
 Mistä syistä sinä olet mennyt tai menisit naimisiin? Keskustele aiheesta kello 22.00 asti!
 Jutun faktalaatikkoon korjattu 17.8.2019 klo 18.09 keskimmäistä kohtaa, jossa lukee nyt, että "Avioliitossa leski perii kuolleen puolisonsa omaisuudesta puolet, mikäli rintaperilliset ovat tehneet omaisuudesta jakovaatimuksen. Muutoin leski perii koko omaisuuden." Alun perin tekstissä luki: "Avioliitossa leski perii kuolleen puolisonsa."
 Lue myös:
 Ina Mikkolan kolumni: Olen ollut rakastunut jo vuosia, mutten koskaan tahdo naimisiin
 Tuomas Rajala jätti raskaana olleen vaimonsa ja torjui tunteet vuosikymmeneksi – nyt hän haluaa auttaa muita miehiä selviytymään erosta

Suomalaiset avioituvat esikoisen synnyttyä – "Yhteiset lapset ovat niin sitova päätös, että se on melkein jo aamen"


Summary: Haastatellut autoalan edustajat ajattelevat, että päästöjä pitää vähentää, mutta puhe siitä on ollut ylimitoitettua.

– "Päästövouhotus" on syy, miksi henkilöautojen ensirekisteröinnit ovat vähentyneet. Sen vuoksi ihmiset eivät tiedä, uskaltavatko he enää ostaa diesel- tai bensa-autoja.
 Tätä mieltä on Kajaanin Autotalo Hartikaisen myyntipäällikkö  Juha Heikkinen .
 Autokauppa on tosiaan laskenut Suomessa. Henkilöautojen ensirekisteröinnin määrä on laskenut alkuvuoden aikana yli 12 prosenttia viime vuodesta.
 Uusia autoja myydään tänä vuonna ennusteen mukaan noin 110 000 kappaletta. Autotuojat ja -teollisuuden toimitusjohtajan Tero Kallion mukaan määrä on 10 prosenttia viime vuotista vähemmän. Yle Uutisgrafiikka
 Autokaupan Keskusliiton toimitusjohtaja  Pekka Rissa  ei muotoile asiaa näin jyrkästi. Rissan mukaan autojen päästöihin liittyvä keskustelu ei ole ainoa syy hiljentyneelle autokaupalle, mutta ilman muuta sillä on vaikutusta kuluttajien päätöksiin.
 – Tuntui, että ilmastoasioiden ja erityisesti päästöjen osalta käytiin keskustelua vain liikenteen ympärillä. Tuntui siltä, että liikennesektori on ainoa pahis, joka aiheuttaa kaikki päästöt.
 Juha Heikkisen mukaan asiakkaat kysyvät toisinaan suoraan, mitä he uskaltavat ostaa. Monia mietityttää esimerkiksi se, kuinka pitkään dieselillä saa ajaa.
 Hänestä päästöjen vähentäminen ei ole niin yksinkertaista kuin poliitikot ja media ovat antaneet ymmärtää.
 Heikkinen sanoo haluavansa tässä yhteydessä painottaa, että päästöjä pitää vähentää. Hänestä kuitenkin puhe autojen päästöistä on ollut ylimitoitettua.
 Mikä päästökeskustelu?
 Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja ja Helsingin yliopiston ympäristöekonomian professori  Markku Ollikainen  ja Tilastokeskuksen kehittämispäällikkö ja  Riitta Pipatti  eivät täysin tunnista, mihin laajaan julkiseen keskusteluun autokaupan edustajat viittaavat.
 He kuitenkin uskovat, että julkisuudessa ollut keskustelu on voinut vaikuttaa autojen myyntiin – mutta vain jonkin verran.
 – Luulen, että "päästövouhotus" on aika pieni tekijä tällä hetkellä autokaupan vähentymiseen, Pipatti pohtii viitaten Heikkisen kritiikkiin.
 Pipatti on myös ilmastonmuutospaneelin IPCC:n kasvihuonekaasujen inventaario-ohjelman jäsen. Hänen mukaansa olisi kuitenkin jopa toivottavaa, että ihmisten ilmastotietoisuuden kasvu ja kansallisten päästövähennystoimien vaikutus näkyisi autokaupassa.
 – Mutta ei sen tarvitsisi välttämättä autokauppaa laskea, vaan muuttaa sitä, minkälaisia autoja ostetaan. Ja miten niillä ajetaan.
 Ollikaisen mukaan vaikuttaa siltä, että osa suomalaisista on tulkinnut väärin esimerkiksi viime syksynä julkaistua  liikenne- ja viestintäministeriön raporttia , joka käsittelee keinoja, joilla liikenteen kasvihuonekaasupäästöt voidaan poistaa vuoteen 2045 mennessä.
 – Osa ihmisistä halusi tulkita raporttia niin, että kaikki autoilu ollaan lopettamassa. Mutta sehän ei ollut raportin viesti, vaan se, että nyt tulisi siirtyä asteittain vähäpäästöisiin kulkuneuvoihin.
 Myös Rissan mukaan tämä raportti on huolestuttanut monia auton ostajia.
 "Todella outoa puhua päästövouhotuksesta"
 Liikenne aiheuttaa tällä hetkellä noin viidesosan Suomen kasvihuonekaasupäästöistä. Henkilöautoilun osuus on tästä noin puolet, eli sen päästöt ovat samaa luokkaa kuin koko Suomen maatalouden tuottamat päästöt.
 – On todella outoa puhua "päästövouhotuksesta" tämän asian yhteydessä, Ollikainen sanoo.
 Hän muistuttaa, että Suomi on EU:n ilmastopolitiikan alainen ja Suomella on velvoitteet vähentää päästöjä. Lisäksi autoala ja valtio ovat solmineet  Green deal -ilmastosopimuksen  liikenteen päästöjen vähentämiseksi.
 Miten autokauppiaat suhtautuvat päästövähennyksiin?
 Myös autoalalla ollaan sitä mieltä, että henkilöautojen päästöjen vähentäminen on hyvä asia, ja suunta on oikea.
 Pekka Rissan mukaan koko autoalalla ollaan sitouduttu päästöjen vähentämiseen. Liikennesektorilla tavoitteiden saavuttaminen edellyttää monia erilaisia päästövähennystoimia, joista tärkeimmät liittyvät autokannan uudistamiseen.
 – Lisäksi olennaisen tärkeää päästöjen vähentämisessä on uusiutuvien polttoaineiden ja sähkön yleistyminen liikennepolttoaineena.
 Autoala laati muutama vuosi sitten  oman ilmastostrategiansa  (Autoalan Tiedotuskeskus), jota päivitettiin viime vuonna.
 Myös Juha Heikkinen on sitä mieltä, että päästöjen väheneminen sekä ekologisemmat autot ovat kaikkien etu. Myös tässä asiassa hän suosittelee pitämään realismin mielessä.
 – Laiva kääntyy jossain vaiheessa, muttei se hetkessä tapahdu.
 Tähän mennessä vuotta on rekisteröity 80 000 uutta henkilöautoa. Autoalan Keskusliiton toimitusjohtaja Pekka Rissan mukaan uusien autojen kauppa ei tällä hetkellä ole sillä tasolla, että Suomen autokanta uusistuisi. Marko Väänänen / Yle
 Riitta Pipatti uskoo autokauppiaiden ottavan päästövähennykset tosissaan.
 – Ei heillä ole muuta vaihtoehtoa, varmasti ainakin osa auton ostajista vaatii sitä.
 Helsingin yliopiston ympäristöekonomian professori Markku Ollikainen kertoo  pohjoismaisesta tutkimuksesta  (Nature Energy), jossa selvitettiin, miten autokauppiaat suhtautuvat esimerkiksi sähköautojen myyntiin. Tutkimuksesta ilmeni, etteivät sähköautot juuri kauppiaita kiinnostaneet: vasta asiakkaan pyynnöstä kauppiaat kertoivat sähköautoista.
 – Sekin kuvaa ehkä sitä, että myös kaupan puolella on vielä paljon tekemistä.
 Päästöt ovat vähentyneet
 Autojen päästöt ovat vähentyneet vuosien mittaan, mutta muutos ei ole ollut päätähuimaavaa.
 Tilastokeskuksen kehittämispäällikkö Riitta Pipatti kertoo, että liikenteen päästöt kasvoivat Suomessa 2000-luvun alkupuolelle ja sen jälkeen ne ovat vähän laskeneet.
 – Päästöt ovat nyt vajaat 12 miljoonaa tonnia. Korkeimmillaan ne ovat olleet lähes 13 miljoonaa tonnia.
 Tähän lukuun lasketaan myös muut kulkuneuvot kuin henkilöautot.
 Kuluttajalla onkin jo joitain ekologisia vaihtoehtoja pahimpien saastuttajien tilalle – on hybridiä, sähköautoa ja biopolttoaineita.
 Pekka Rissa väläyttää vielä suhteellisen vähän Suomessa puhutun  vedyn mahdollisuuden  ekologisena ratkaisuna.
 – Vety voi olla yllättävä juttu tulevaisuudessa, mutta vielä tänä päivänä on iso kysymysmerkki, onko näin.
 Autokaupan hiljenemiselle useita syitä
 Autokaupan hiljenemisen takana on muitakin syitä kuin päästökeskustelu.
 Pekka Rissa nostaa esiin yhdeksi isoksi syyksi viime vuoden  romutuspalkkiokampanjan .
 Kampanjan aikana valtio maksoiromutuspalkkiota autokannan uusijoille. Auton haltija sai 1 500 euron palkkion, kun hän vei yli 10-vuotiaan bensa- tai dieselauton romutukseen ja osti tilalle uuden, vähäpäästöisen auton. Täyssähköautojen osalta romutuspalkkio oli 2 500 euroa.
 Kahdeksan kuukauden kampanjan aikana autoliikkeet kirjasivat kaikkiaan 6 723 romutuspalkkiota.
 Tällä hetkellä romutus palkkiokampanjaa ei ole voimassa. Pekka Rissan mukaan se vähentää rekisteröintien määrää.
 Toinen syy on  WLTP-mittaustavan  (Autoalan Tiedotuskeskus) käyttöönotto hiilidioksidipäästöjä mitattaessa. Se otettiin käyttöön viime syksynä. Uusi mittaustapa rokotti erityisesti keski- ja suuripäästöisten autojen verotusta.
 – Tämä lisäsi kuluttajien epävarmuutta, Rissa summaa.
 Oletko sinä lykännyt auton ostamista ja jos olet, miksi? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka!
 Lue myös:
 "Autokauppa pysähtyi kuin seinään joulukuun alussa" – syynä dieselin hinnan nousu, Saksan dieselautojen käyttökielto ja autoilua koskevat ilmastoraportit
 Miten hallitusohjelma vaikuttaa auton ostajan aikeisiin? Kokosimme autokauppiaiden neuvot ostamista harkitsevalle
 Käytetyt sähköautot napataan autoliikkeistä hetkessä – katso asiantuntijoiden vinkit auton ostoon
 Sukupuoliroolit istuvat autokaupassa tiukassa – Tutkimus paljastaa kolme naisen arkkityyppiä ja automyyjän perushahmoa

"Päästövouhotus on syy", sanoo autokauppias kaupan laskusta – ilmastoasiantuntijat uskovat, että harva jättää auton ostamatta päästöjen takia


Summary: Työväenpuolueen johtaja Jeremy Corbyn katsoo tehtävän kuuluvan itselleen, mutta hän tuskin kykenee saamaan taakseen parlamentin enemmistöä.

Britanniassa sopimuksetonta EU-eroa vastustava oppositio yrittää kiivaasti löytää toimintatavan, jolla lokakuun lopussa häämöttävä ero saataisiin estettyä.
 Boris Johnsonin  johtama konservatiivihallitus aikoo viedä no-deal-brexitin läpi joka tapauksessa. Hallituksen kannatus parlamentissa on hyvin ohut ja on täysin mahdollista, ettei enemmistöä löydy, mikäli vielä yksi äänestys brexitistä järjestetään.
 Opposition riveissä on nyt muotoutumassa toimintatapa, jolla sopimukseton ero voitaisiin estää. Aikaa suunnitelman toteuttamiselle on hyvin vähän, joten ratkaisuja olisi saatava aikaan nopeasti.
 Oppositiota johtava Työväenpuolue haluaa, että parlamentti äänestää hallituksen luottamuksesta heti kun se palaa lomalta syyskuun alussa.
 Jos epäluottamuslause menee läpi ja hallitus kaatuu, opposition on määrä synnyttää pikaisesti hätätilahallitus estämään sopimuksettoman EU-eron.
 Kiista opposition johtajasta
 Tuolloin nousee esiin suunnitelman kompastuskivi: opposition on päästävä sopuun uudesta pääministeristä.
 Työväenpuolueen puheenjohtaja  Jeremy Corbyn  katsoo tehtävän kuuluvan itseoikeutetusti hänelle.
 – Periaate on, että työväenpuolue on suurin oppositiopuolue ja meillä on halua mennä hallitukseen. [...] Olemme valmiit palvelukseen, hän sanoi BBC:lle.
 Corbyn on Britannian poliittisissa piireissä erittäin epäsuosittu hahmo. Hänen ehdokkuutensa on jo heti kättelyssä saanut vastaansa vastalauseita.
 Hallituksen kaataminen vaatisi tukea myös konservatiivipuolueesta eronneilta kansanedustajilta. Nämäkin Borin Johnsoniin kriittisesti suhtautuvat konservatiiviedustajat kavahtavat ajatusta Corbynin hallituksen tukemisesta.
 Avainasemaan nousee kannatustaan kasvattanut, kaiken aikaa brexitiä vastustanut liberaalidemokraattinen puolue. Sen entinen johtaja  Vince Cable  esittää, että Corbyn nimeäisi oman kompromissiehdokkaansa pääministeriksi.
 Toinen ehdotus tulee liberaalidemokraattien nykyiseltä johtajalta,  Jo Swinsonilta . Asiasta kertoo esimerkiksi  The Guardian  -lehti.
 Swinson esittää, että poikkeustilanteessa lyhytikäiseksi tarkoitettua hätätilahallitusta alkaisi johtaa joko pisimpään parlamentissa yhtäjaksoisesti työskennellyt mies- tai naisedustaja.
 Konservatiivipuolueen kansanedustaja ja entinen valtiovarainministeri Ken Clarke. Leonardo Muñoz / EPA
 Nämä henkilöt ovat konservatiiveja edustava  Ken Clarke  ja työväenpuolueen  Harriet Harman . He ovat arvostettuja poliitikkoja, jotka tunnetaan yhteisnimellä "alahuoneen äiti ja isä".
 Swinson sanoo saaneensa molemmilta suostumuksen tehtävään.
 Työväenpuolueen kansanedustaja Harriet Harman. Will Oliver / EPA
 Tulevina päivinä Britanniassa pohdittaneen, suostuuko Jeremy Corbyn ja työväenpuolue kompromissiratkaisuun vai yrittääkö puolue houkutella muiden puolueiden edustajia tukemaan Corbyniä. Boris Johnsonin hallitus yrittänee kampittaa opposition suunnitelman.
 Lue lisää : BBC:  Jo Swinson: Clarke and Harman prepared to lead emergency government

Britannian brexitiä vastustava oppositio kokoaa hätätilahallitusta – Kompastuskivenä kiista pääministeristä


Summary: Kaduilla marssivat ainakin kansallismieliset ja äärioikeistolaisia ryhmiä vastustavat mielenosoittajat.

Sunnuntaina tulee kuluneeksi kaksi vuotta  Turun terrori-iskusta . Lounais-Suomen poliisille on jälleen ilmoitettu vuosipäivään liittyvistä mielenosoituksista Turussa.
 Kaupungissa kokoontuu Kansallismielisten liittouma -yhdistys 188 Kukkavirta -kulkueeseen. Sille protestiksi järjestetään Turku ilman natseja -vastamielenosoitus.
 Kansallismielisten liittouma kertoo olevansa kansallismielisten ja isänmaallisten henkilöiden yhteistyöjärjestö. Viime vuonna sen vastaavassa Kukkavirta-tapahtumassa  oli läsnä muun muassa Pohjoismaisen vastarintaliikkeen jäseniä .
 Liikkeen Suomen osasto tuomittiin käräjäoikeudessa lakkautettavaksi vuonna 2017. Seuraavana vuonna myös  hovioikeus linjasi PVL:n lakkautuksesta . Järjestö haki valituslupaa korkeimmasta oikeudesta, joten päätös ei ole lainvoimainen. Järjestö on kuitenkin toimintakiellossa.
 Turku ilman natseja -mielenosoituksen järjestäjät vastustavat äärioikeistolaisia ryhmittymiä ja kokevat niiden käyttävän terrori-iskun muistopäivää hyväksi agendansa edistämiseen.
 Poliisi valppaana, mutta hillitymmin kuin viimeksi
 Lounais-Suomen poliisi kertoo tiedotteessa varautuvansa sunnuntaipäivään. Tavoitteena on turvata perusoikeus kokoontumisille ja mielenilmauksille.
 Poliisin tavoitteena on, että päivän tapahtumat sujuisivat ilmoitetun rauhanomaisesti, erikseen sovitun mukaisesti, turvallisesti ja häiriöttä, sekä terrori-iskun uhreja ja siitä kärsineitä kunnioittaen.
 Vuosi sitten  poliisi valvoi näkyvästi  tapahtumia. Nyt tiedotuslinjakin on vaitonaisempi: poliisista todetaan, että kokoontumisten ja mielenosoitusten järjestäjät on velvoitettu huolehtimaan omien tapahtumiensa turvallisuudesta, tarvittavasta liikenteenohjauksesta ja järjestyksenvalvonnasta.
 Vuosipäivään liittyvät tapahtumat sijoittuvat Turun keskusta-alueelle.
 Poliisi on pyytänyt ilmatilan hallintayksikkö AMC:ltä tapahtumapäivälle tilapäisen rajoitusalueen Turun kaupungin alueelle. Kielto koskee lähinnä kuvauskoptereita ja rajoitusaluetta valvotaan.

Terrori-iskun toinen vuosipäivä tuo Turkuun mielenosoituksia – poliisi varautuu tänä vuonna hillitymmin


Summary: Kollaa ja Simo Häyhä -museoon on rakennettu erityinen Simo Häyhä -ampumasimulaattori.

Vihreän pressun reuna nousee ylös, ja eteen avautuu talvinen maisema. Ampuja käy istumaan pienelle puiselle tuolille.
 Hirsiseinässä on aukko, josta näkyy aito talvinen maisema. Kuva on Puolustusvoimien SA-kuvien Kollaa-arkistosta.
 Ampuja saa käteensä kiväärin. Se on samanlainen jalkaväenkivääri M 28–30 eli niin sanottu pystykorva, jota tarkka-ampujalegenda  Simo Häyhä  käytti talvisodassa.
 Kivääriin on kiinnitetty piipun alapuolelle laite, joka tunnistaa tähtäyksen ja välittää viestin tietokoneelle.
 Kohde on talvisodan maisemissa. Ville Toijonen/Yle
 Simo Häyhä -ampumasimulaattori käynnistyy, ja aitoja sodan ääniä alkaa kuulua korville laitettavista kuulokkeista. Ampuja lataa, tähtää ja ampuu. Tietokone välittää tuloksen ruudulla näkyvään ampumatauluun.
 Simulaattorissa saa ainakin pienen tunteen siitä, millaista olisi ollut sodassa legendaarisen tarkka-ampuja Simo Häyhän paikalla.
 Valkoinen kuolema
 Talvisodassa Simo Häyhä ampui reilun kolmen kuukauden aikana  542 puna-armeijan sotilasta . Jo sodan aikana lehdet kirjoittivat Häyhästä isoja artikkeleita, ja hänen maineensa tarkka-ampujana alkoi levitä eri puolille maailmaa.
 Kun Simo Häyhä 6. maaliskuuta 1940 eli vain viikko ennen talvisodan päättymistä haavoittui pahasti Kollaalla, levisivät maailmalla huhut Häyhän kuolemasta.
 Häyhä ei Kollaalla kuollut. Sodan jälkeen hän eli  pitkän elämän Ruokolahdella  pienessä mökissään. Pari viimeistä vuottaan Häyhä vietti hoitokodissa Haminassa, jossa hän kuoli keväällä 2002. Rautjärvellä syntynyt Häyhä on haudattu Ruokolahden hautausmaalle.
 Simo Häyhä sai talvisodan aikana lahjaksi kiväärin, mutta lahjakivääriä hän ei kuitenkaan koskaan sodassa käyttänyt. SA-kuva
 Talvisodan valkoiseksi kuolemaksi kutsuttu Simo Häyhä oli kuuluisa, mutta vaatimaton tarkka-ampuja, jonka taidot ovat edelleen käytössä nykyajan tarkka-ampujien koulutuksessa.
 – Häyhän tapa toimia tuliasemassa, valita maali, tapa arvioida etäisyys, suorittaa laukaus, siirtyä tuliasemaan ja sieltä pois. Nämä kaikki on siirretty nykyajan taistelutoimintaan, kertoi  Ylen haastattelussa  majuri  Tapio Saarelainen  Maasotakoulun maavoimien tutkimuskeskuksesta.
 Simulaattori on rakennettu Kollaa ja Simo Häyhä -museon yhteyteen Rautjärvelle.  Ville Toijonen/Yle
 Simulaattorista uutta kipinää museolle
 Simo Häyhä -ampumasimulaattoria on kehitetty noin kahden vuoden ajan. Nyt simulaattori alkaa olla lähes valmis, sanoo simulaattorin kehittäjä  Juha-Pekka Natunen .
 Simo Häyhä teki sodassa, mitä hänen piti tehdä. Hän tappoi vihollisia. Mutta onko talvisodan maisemiin viety simulaattori jopa hieman liian rankka idea?
 – Tietyllä tasolla tämä voi olla, mutta olemme valinneet esimerkiksi tähtäyspisteeksi täysin pyöreän mustan taulun. Toki taustakangas on vanha SA-kuva Kollaan maisemista, sanoo Natunen.

 Simulaattoriin säädetään ammuntamatka noin 300 metriin. Näin pyritään saamaan keskimäärin sama ammuntamatka, johon Häyhäkin Kollaalla joutui.
 Museo ja simulaattori
 Uusi Simo Häyhä -ampumasimulaattori on osa Kollaa ja Simo Häyhä -museota. Museo sijaitsee Etelä-Karjalassa Rautjärven Miettilässä entisellä sotilaskasarmialueella. Rakennus oli 1930-luvulla suojeluskunnan käytössä, jolloin Simo Häyhä rakennuksen pihalla opetteli ampumistaitojaan.
 Simo Häyhän syntymäkoti on museosta muutaman kilometrin päässä, mutta jatkosodan alueluovutusten yhteydessä se jäi Venäjän puolelle.
 Museo kertoo Kollaan taisteluista ja tarkka-ampuja Simo Häyhän elämästä. Joka kesä siellä vierailee tuhansia ihmisiä.
 Kaikki vieraat eivät ole suomalaisia, vaan Simo Häyhän maailmanlaajuinen kuuluisuus näkyy täällä poikkeuksellisella tavalla.
 Kollaa- ja Simo Häyhä -museossa on esillä muun muassa ahkio, jollaisella haavoittunut Simo Häyhä vedettiin pois rintamalta.  Tommi Parkkinen / Yle
 Museon toiminnanjohtaja Kari Partasen mukaan vieraita on käynyt ympäri maailman.
 – Tänä kesänä on käynyt muun muassa Englannista, Espanjasta ja Australiasta. He kaikki ovat tulleet nimenomaan Simo Häyhän vuoksi.
 Parhaillaan museoon odotetaan  vierasta Japanista saakka .

Häivähdys aidosta sotatilanteesta - legendaarisen tarkka-ampuja Simo Häyhän taitoja pääsee nyt kokeilemaan simulaattorissa


Summary: Asap Rocky esiintyi Tampereella perjantai-iltana. Illalla kello yksitoista alkanut keikka kesti tunnin.

Yleisöä Ratinan stadionin edessä sijaitsevalla Laukonsillalla.  Ratina on ollut viime aikoina kovassa käytössä: viikko sitten siellä järjestettiin Rammsteinin kaksi suurkonserttia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Hanna ystävineen ei aluksi oikein uskonut, että Asap Rocky edes tulisi Tampereelle.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Asap on räppäreiden kuningas, Tomi ja Oke toteavat.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Asap on klassikko, ja me pidämme hänen tyylistään, Ile ja Noora toteavat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky esiintyi keikan alkupuolella valkoisen kankaan takana siluettihahmona.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tunnelmia yleisössä heti keikan alussa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Artisti esiintyi ensimmäisten biisien aikana naamioituneena. Huomaa vasemman käden pikkusormen kynsi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yleisö on heti alusta asti mukana keikan tunnelmissa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky Jussi Mankkinen / Yle
 Keikan alkupuolella kuultiin muun muassa Asap Forever, johon on sämplätty Mobyn Porcelain-biisiä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky Jussi Mankkinen / Yle
 Yleisöä Jussi Mankkinen / Yle
 Yleisöä Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky sivuutti Tampereella kesän dramaattiset tapahtumat lähes täysin. Jussi Mankkinen / Yle
 Keikan aikana lavalle eksyi muun muassa rintaliivejä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Keikan loppupuolella vauhdikkaasti esiintynyt räppäri hyppäsi myös yleisön joukkoon.  Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky osoitti keikan aikana olevansa todellinen showmies.  Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky vauhdissa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky ja voitonmerkki. Jussi Mankkinen / Yle
 Tunnelmia yleisön joukossa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky Jussi Mankkinen / Yle
 Asap Rocky Jussi Mankkinen / Yle
 Tunnelmia heti keikan jälkeen: – Oletimme, että Asap Rocky olisi kertonut enemmän vankilakokemuksistaan, mutta toisaalta ymmärrämme, ettei hän ehkä halua tuoda kyseistä asiaa esille jokaisella keikallaan. Muutoin tämä oli hyvä keikka, josta jäi positiivinen fiilis, Kati ja Linnea toteavat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Lisää tunnelmia heti keikan jälkeen: – Ollaan odotettu tätä keikkaa todella pitkään. Tämä oli varmaan paras keikka, jolla olen ikinä käynyt, kiitokset Asapille, Miki ja Veeti toteavat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kello on yli puolenyön ja Ratina tyhjenee.  Jussi Mankkinen / Yle
 Lue juttu Asap Rockyn keikasta  täältä .

Asap Rocky Blockfestissä: katso kuvat tämän kesän kohutuimman räppärin keikasta


Rattijuopoksi epäilty mies oli hukkua paetessaan poliisia Espoossa perjantaina. Kun poliisi oli pysäyttänyt iltayhdeksältä perjantaina miehen henkilöauton Karhusaarentiellä, tämä pakeni partiota maastoon ja lopulta kahlaamalla mereen.
 Paikalle hälytettiin venepoliisin partio ja miehittämätön ilma-alus.
 Takaa-ajettu oli poliisin mukaan vaarassa hukkua, mutta poliisipartio onnistui pelastamaan hänet vedestä.
 Autossaan yksin ollut mies kuljetettiin sairaalaan. Häntä epäillään sekä rattijuopumuksesta että liikennerikkomuksesta, ilmoitti Länsi-Uudenmaan poliisi.

Mies pakeni poliisia mereen Espoossa


Summary: Toimittaja Mika Mäkeläisen haastattelemat mielenosoittajat eivät pelkää Kiinan voimatoimia.

HONGKONG  Älkää ampuko oppilaitamme, lukee opettaja  Lewn  kyltissä. Hän ei halua kertoa koko nimeään eikä paljastaa kokonaan kasvojaan, sillä Lewn mukaan Hongkongin viranomaiset ovat jo keränneet tietoja mielenosoituksiin osallistuvista.
 Vielä ei olekaan ammuttu, tai ainakaan kovilla. Kyynelkaasua ja kumiluoteja kyllä, mutta niihin ei ole täällä ainakaan toistaiseksi kuollut kukaan.
 – Hallinto tukahduttaa yhteiskuntamme. Lisäksi poliisi käyttää kohtuutonta väkivaltaa, rouva Lewksi esittäytyvä noin nelikymppinen nainen valittaa.
 Lew on Hongkongin kesäkuussa virinneen protestiliikkeen veteraaneja ja on osoittanut mieltään jo monta kertaa.
 Nyt lauantaina päivällä mielenilmauksen on järjestänyt opettajien ammattiliitto. Lewlle asia on erityisen läheinen – siksi hän osoittaa mieltään pitkin Hongkongin keskustan katuja tuimista ukkoskuuroista piittaamatta.
 – Opettajina meillä on velvollisuus suojella oppilaitamme ja muita yhteiskuntamme nuoria, Lew sanoo.
 Philippa Kwanin mielestä Hongkongin hallintojohtaja Carrie Lam on äärimmäisen paha nainen. Mika Mäkeläinen / Yle
 Mielenosoittajat vaativat hallintojohtajan eroa
 Opettaja Lew on pukeutunut mustaan t-paitaan, kuten valtaosa muistakin mielenosoittajista.
 Tuhansien ihmisten äänekäs joukko marssii keskustan puistoaukiolta poliisien paimentamana kohti hallintojohtaja  Carrie Lamin  prameaa, vuoren rinteellä sijaitsevaa virka-asuntoa.
 Rinnettä noustessa ihmiset vaativat Lamin eroa.
 – Kaikki on Carrie Lamin syytä. Hän on sysännyt Hongkongin jyrkänteen reunalle, sanoo 64-vuotias eläkkeelle jäänyt opettaja  Philippa Kwan .
 – Lam on väittänyt tiedotustilaisuudessa, etteivät protestoijat muka välitä yhteiskunnasta. Se tekee meidät hyvin vihaisiksi, Kwan sanoo.
 – Hän on äärimmäisen paha nainen, Kwan vielä painottaa.
 Tuhannet opettajat marssivat kohti hallintojohtajan asuntoa Mika Mäkeläinen / Yle
 Sen sijaan Lewn mielestä hallintojohtaja Carrie Lamin ero ei muuttaisi olennaisesti mitään, vaan koko Hongkongin poliittinen järjestelmä pitäisi uusia demokraattiseksi.
 Lew on erittäin tyytyväinen siihen, että Hongkongin tapahtumia seurataan maailmalla. Hänen mielestään muun maailman huomio ratkaisee sen, miten Kiina aikoo toimia.
 Hongkongissa viranomaisten huomiota on vaikea saada. Virka-asunto peittyy puiden taakse, portin takana ei näy ketään, ja tunteja kestävä mielenosoittajien tasainen virta joutuu jatkamaan matkaansa katua pitkin rinnettä alas.
 Tiananmenin perintö hillitsee Kiinan voimatoimia
 Kiina on viimeksi perjantaina harjoitellut näyttävästi mielenosoituksen tukahduttamista heti Hongkongin vastaisen rajan takana Shenzhenissä.
 Useimmat hongkongilaiset mielenosoittajat pitävät Kiinan toimia vain uhkailuna, eivätkä he usko Kiinan ajavan panssareitaan Hongkongin erityishallintoalueelle.
 – En usko niiden tulevan tänne, koska Kiina häviäisi massiivisesti, Kwan sanoo.
 Kwanin mielestä Kiina sai 30 vuotta sitten Tiananmenin opiskelijaliikkeen tukahduttamisen jälkeen tuta länsimaiden boikotista niin pahasti, ettei se enää voi sortua samanlaisiin voimatoimiin. Taloudelliset seuraukset olisivat liian kovia.
 Opettajat lähtivät kaduille voimakkaista ukkoskuuroista huolimatta. Mika Mäkeläinen / Yle
 Myös Kiinan Hongkongiin sijoittamat noin 6 000 sotilasta ovat ainakin toistaiseksi pysyneet kasarmeissaan, ja Hongkongin poliisi on sanonut pystyvänsä vastaamaan järjestyksestä.
 Vaikka Kiinan sotilaita ei nähtäisi, lievempiä vastatoimia kyllä odotetaan sekä Kiinalta että Hongkongin hallinnolta. Erityisesti ihmisiä närästää mielenosoittajien kohtelu.
 – Nuoria mielenosoittajia on syytetty perusteettomasti, ja hallinto toimii puolueellisesti, Kwan sanoo.
 Kwanin mukaan hallinto käyttää likaisia temppuja mielenosoittajia vastaan. Protestoijien joukkoon on solutettu hallinnon kätyreitä. Siinä on mennyt Kwanin mielestä myös poliisin aiemmin nauttima vankka yleisön luottamus.
 Timothy Kong aikoo lähteä opiskelemaan Britanniaan. Mika Mäkeläinen / Yle
 ”Carrie Lam on vain Kiinan sätkynukke”
 Epäluottamus poliisia kohtaan on kasvanut voimakkaasti kaikenikäisten keskuudessa. Mielenosoitukseen vanhempiensa kanssa osallistuva 12-vuotias  Timothy Kong  ei arastele syyttää poliisia.
 – Poliisi on käyttäytynyt pari viime kuukautta liian väkivaltaisesti, ja meidän on saatava sanoa siitä mielipiteemme, Kong sanoo.
 Kongilla ei liioin ole mitään hyvää sanottavaa Hongkongin johtajasta.
 – Carrie Lam on vain sätkynukke, jota (Kiinan johtaja)  Xi Jinping  vetää naruista. Lam tekee vain sen mitä Kiina haluaa, Kong toteaa.
 Kaikki täällä eivät uskaltaisi sanoa samaa omalla nimellään. Kong aikoo kuitenkin muuttaa pian opiskelemaan Britanniaan.
 – Yhä useammat haluavat lähteä täältä pois, sanoo hänen äitinsä.
 Kiina ei niele mielenosoittajien vaatimuksia
 Demokratiaa vaativia mielenosoituksia järjestävät Hongkongissa useat järjestöt ja kansalaisliikkeet. Niillä on eri painotuksia, mutta usein mainitaan viisi yhteistä tavoitetta.
 Ensimmäinen on se, mistä kaikki alkoi. Eli lakiehdotus, jonka mukaan hongkongilaisia syytettyjä voitaisiin luovuttaa Manner-Kiinaan, jonka oikeuslaitosta ei pidetä riippumattomana ja lahjomattomana.
 Painostuksen jälkeen Hongkongin johto on hyllyttänyt lakialoitteen, mutta ei ole yksiselitteisesti kuopannut sitä, kuten mielenosoittajat vaativat.
 Samalla kun opettajat osoittavat mieltään, koululaiset suunnittelevat kouluboikottia. Mika Mäkeläinen / Yle
 Lisäksi vaaditaan, ettei mielenosoituksia pidetä mellakoina, ja että kesäkuussa alkaneiden mielenosoitusten kuluessa pidätetyt noin 750 ihmistä vapautetaan. Mielenosoittajat vaativat myös riippumatonta tutkimusta poliisin kovista otteista. Tästä muistuttaa myös 12-vuotias Kong.
 Viides ja viimeinen vaatimus on Kiinan kannalta kaikkein mahdottomin: aito demokratia, jossa hongkongilaiset saavat äänestää vapaasti.
 Nykyjärjestelmässä erityishallintoalueen poliittiset päätöksentekijät ovat Kiinan hyväksymiä, ja erityisesti hallintojohtajan vaalijärjestelmä on räätälöity sellaiseksi, että Kiinan ehdokas voittaa.
 Kouluboikotti suunnitteilla
 Järjestäjien mukaan opettajien mielenosoitukseen osallistui 22 000 ihmistä, mutta Hongkongissa pidettiin lauantaina myös muita mielenilmauksia, yksi niistä Kiinan ja Hongkongin hallinnon puolesta.
 Poliisi ei ole ainakaan vielä esittänyt arvioita mielenosoittajien määristä.
 Mielenosoittajien toisena aseena on myös kansalaistottelemattomuus. Yläkoulu- ja lukioikäisten parissa puuhataan parhaillaan kouluboikottia, joka alkaisi kesäloman jälkeen kahden viikon kuluttua.
 Koululaisten parissa tehdyn kyselyn mukaan valtaosa koululaisista kannattaa boikottiajatusta ja yli puolet aikoo itse osallistua siihen. Käytännössä oppilaat lakkoilisivat päivän viikossa.
 Kaikki suunnitelmat tosin menevät uusiksi, jos Kiina turvautuu voimakeinoihin.
 Lue lisää:
 Myös Suomessa asuvat hongkongilaiset osoittivat mieltään ja pelkäsivät väkivaltaisuuksia – "Tiedämme, että meitä pidetään silmällä"
 Pelko Kiinan vallan kasvusta ajaa Hongkongin kuohuntaa – tästä liikehdinnässä on kyse

Yle Hongkongissa: Opettajat osoittavat mieltään – "Älkää ampuko oppilaitamme"


Summary: Poliisihallituksen mukaan suunta ei ole niin huono kuin pelkästään tilastoa katsomalla voisi kuvitella.

Rikosten selvittämisessä on suuria eroja eri poliisilaitosten välillä, selviää Ylen tekemästä vertailusta. Erot näkyvät etenkin pahoinpitelyissä ja omaisuusrikoksissa.
 Vertailimme rikosten selvittämisprosentteja viiden vuoden aikajaksolla 2014–2018 omaisuusrikoksissa ja väkivaltarikoksissa, eli pahoinpitelyissä, henkirikoksissa ja seksuaalirikoksissa. Lisäksi selvitimme, onko rikosten selvitysaste parantunut vai huonontunut.
 Tämän jutun lopusta voit katsoa oman alueesi poliisilaitoksen tiedot.
 Kävi ilmi, että paikoittain tiettyjen rikosten selvittämisprosentti on suorastaan romahtanut. Esimerkiksi Itä-Uudellamaalla kirjattiin selvitetyksi viiden vuoden aikana tuhansia pahoinpitelyitä vähemmän kuin vertailujaksolla. Sama suuntaus näkyi lievempänä myös alueen omaisuusrikoksissa.
 Poliisin mukaan tilanne ei ole niin synkkä kuin pelkkiä tilastoja katsomalla voisi päätellä. Selvitysprosentin laskussa näkyy pula henkilöstöstä, mutta myös poliisin linjaus keskittää resursseja kaikkein vakavimpien rikosten tutkintaan.
 Itä-Uusimaa ja Pohjanmaa olivat aluevertailun ääripäät väkivalta- ja omaisuusrikosten selvitysprosentissa. Taustalla näkyvät tummemmat palkit näyttävät, minkä verran selvitysprosentti on laskenut. Kaikkien alueiden luvut löydät jutun lopusta. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Otetaan esimerkki. Myymälävaras juoksee kaupasta olutpakkauksen kanssa. Kauppias jättää tapahtumasta rikosilmoituksen poliisin sähköisen järjestelmän kautta.
 Ilmoituksen käy ensimmäisenä läpi poliisin esikäsittely-yksikkö, jonka tarkoituksena on seuloa poliisilaitokselle joka päivä tulevien kymmenien tai satojen rikosilmoitusten massaa.
 Nykyään mietitään entistä tarkemmin, lähdetäänkö rikosta tutkimaan – kriteereinä ovat rikoksen törkeys, yhteiskunnallinen merkitys ja se, kuinka vaikea rikosta on selvittää.
 – Kaunis ajatus on ollut, että kun meillä on valtavan massan esikäsittelevä yksikkö, varsinaista rikostutkintaa tekeville tulisi vain tutkittavia juttuja ja työrauhaa, sanoo Itä-Uudenmaan poliisin henkilöstöä edustava ylikonstaapeli  Anneli Kalervo .
 "Se on yksi iso selitys"
 Itä-Uudenmaan poliisissa rikosten keskitetty esikäsittely otettiin käyttöön vuonna 2016. Uudistus on muuttanut työskentelyä huomattavasti. Käytännössä entistä useamman rikoksen tutkinta rajoitetaan joko alkuunsa tai kesken tutkintaa.
 – Kun mennään poliisin strategian mukaan ja suunnataan painopistettä vakavan rikollisuuden tutkintaan, päivittäisrikollisuus kärsii. Se näkyy siten, että vaikkapa omaisuusrikoksia tutkimassa olevan henkilöstön määrä on vähentynyt. Se on yksi iso selitys näille luvuille, poliisitarkastaja  Jyrki Aho  Poliisihallituksesta sanoo.
 Toki meitä on täällä liian vähän tekemässä töitä. Sekin väistämättä vaikuttaa jotain.  Anneli Kalervo
 Esimerkiksi perinteinen juoksukaljatapaus voi päätyä vähäisyytensä vuoksi rajoitettavaksi, vaikka epäillystä olisi valvontakameran kuvaa. Mutta jos myös epäillyn nimi on tiedossa, todennäköisyys rikoksen selvittämiselle kasvaa.
 Anneli Kalervon mukaan tutkinnan rajoittamisesta tai "tappamisesta" on puhuttu julkisuudessa siihen sävyyn, että poliisi ei enää tekisi mitään. Se ei hänen mielestään ole oikein. Monesti juttua on jo ehditty selvittää, kun poliisi tulee syyttäjän kanssa johtopäätökseen, ettei tutkinta tule johtamaan syytteeseen.
 Käytännöt ovat kirjavat eri puolilla maata
 Rikosten selvittämisprosentissa tutkintojen rajoittaminen joka tapauksessa näkyy. Kun entistä harvempi pikkurikos on kirjattu selvitetyksi, Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen selvitysprosentti pahoinpitelyissä ja omaisuusrikoksissa on laskenut selvästi.
 Samaan suuntaan ollaan hyvin todennäköisesti menossa myös muiden poliisilaitosten alueilla. Itä-Uudellamaalla on noudatettu poliisin uutta linjausta aktiivisesti ja etunojassa useimpiin muihin laitoksiin nähden. Parhaillaan Poliisihallitus laatii yhtenäistä ohjeistusta rikosten esikäsittelystä.
 – Kysymys on isossa kuvassa siitä, että kansalaiset saisivat yhdenvertaista palvelua. On epäkohta, jos meillä jokin esitutkinta rajoitetaan ja jossakin muualla se saatettaisiin viedä oikeuteen, sanoo rikosylikomisario  Petri Eronen  Itä-Uudenmaan poliisista.
 Itä-Uusimaa on ollut jo aikaisemmin paljolti esillä ja minusta vähän syyttä suotta.  Jyrki Aho
 Eronen on tehnyt rikosten esikäsittelystä ja sen roolista tutkintojen rajoittamisessa pro gradun, jossa muun muassa kartoitettiin Itä-Uudenmaan poliisin henkilöstön mielipiteitä uudistukseen. Valtaosa vastaajista suhtautui keskitettyyn esikäsittelyyn myönteisesti, mutta koki henkilöstövajeen vesittävän osan hyödyistä.
 Pohjanmaalla, jossa selvitysprosentit ovat maan huippua, esitutkintoja rajoitetaan huomattavasti vähemmän kuin Itä-Uudellamaalla. Pohjanmaalla myös rikosten tutkinta-ajat ovat pidempiä.
 – Ehkä hiukan naiivisti voisi ajatella, että jos asiat pyritään tekemään niin perusteellisesti että ne selviävät, se vie enemmän aikaa, miettii rikosylikomisario  Urpo Lintala  Pohjanmaan poliisista.
 Myös vakavien rikosten selvittämisprosentit ovat laskeneet
 Toisaalta myös seksuaalirikosten ja henkirikosten – murhien, tappojen ja niiden yritysten – selvitysprosentit ovat laskeneet hieman. Näissäkin tilastossa Itä-Uusimaa on valunut poliisilaitosten vertailussa häntäpäähän.
 – Toki meitä on täällä liian vähän tekemässä töitä. Sekin väistämättä vaikuttaa jotain. Jutut kasaantuu, väki väsyy, tutkinta-ajat venyy. Se näkyy joka sektorilla, sanoo ylikonstaapeli Anneli Kalervo.
 Anneli Kalervolla on yli 20 vuoden kokemus poliisityöstä Uudellamaalla. Esa Syväkuru / Yle
 Esimerkiksi Pohjanmaan poliisilaitokseen verrattuna Itä-Uudellamaalla on selvästi vähemmän omaisuus- ja väkivaltarikoksia tutkivia poliiseja, jos lukumäärä suhteutetaan rikosilmoitusten määrään. Keväällä Uudenmaan aluehallintovirasto kiinnitti huomiota siihen, että pääkaupunkiseudun rikostutkijoiden kuormitus on työssään liian suuri.
 – Itä-Uusimaa on ollut jo aikaisemmin paljolti esillä ja minusta vähän syyttä suotta. Siellä toiminta-alue on hyvin erityislaatuinen – jos ajatellaan lentokenttää, joka on itsessään kuin pieni kaupunki ja sitoo resursseja valtavasti, rikostarkastaja Jyrki Aho sanoo.
 Kaikilta osin rikosten selvittämisprosentit eivät anna todenmukaista kuvaa poliisin toiminnasta. Selvitetty rikos on sellainen, jonka poliisi on lähettänyt eteenpäin syyttäjälle tai josta poliisi on antanut sakkomääräyksen.
 Sen vuoksi esimerkiksi sovitteluun päätyneet jutut tilastoidaan selvittämättömiksi, vaikka ne ovat todellisuudessa selvitettyjä. Sama koskee lievemmistä rikoksista tehtyjä tutkintoja, joita on rajoitettu epäillyn nuoruuden tai sen vuoksi, että epäiltyä odottaa rangaistus jostakin vakavammasta rikoksesta.
 Näin väkivalta- ja omaisuusrikosten selvittämisprosentit ovat muuttuneet alueittain
 Väkivaltarikoksiin on tässä luettu henkirikokset ja niiden yritykset, pahoinpitelyrikokset ja seksuaalirikokset. Prosenttiin vaikuttaa eniten pahoinpitelyiden selvittäminen, sillä seksuaalirikoksia ja henkirikoksia on väkivaltarikosten kokonaismäärästä vain murto-osa.

Yle tutki: joidenkin rikosten selvittämisprosentti on lähes romahtanut – katso oman alueesi tilanne täältä


Summary: Valtiovarainministeriö leikkasi lisärahoituksen ensi vuodelle neljäsosaan esitetystä.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd) vakuuttaa korkeakoulujen rahoituksen nousevan hallitusohjelmassa sovittuun tasoon vaalikauden loppuun mennessä, uutisoi  Demokraatti .
 Rinne jättää kuitenkin auki korotusten aikataulun. Hänen mukaansa missään ei ole sanottu, että rahat tulisivat käyttöön vuoden 2020 alusta.
 Yliopistojen perusrahoitukseen on hallitusohjelmassa luvattu 40 miljoonan euron lisäys. Ammattikorkeakoulut olisivat saamassa 20 miljoonaa. Opetus- ja kulttuuriministeriö esitti korotuksia jo ensi vuoden talousarvioon.
 Valtiovarainministeriön (VM) ensi vuoden budjettiehdotuksessa korotukset ovat vain neljäsosan näistä määristä.
 Rinne korosti Demokraatille, että kyse on vasta valtiovarainministeri  Mika Lintilän  (kesk.) esityksestä.
 Useat korkeakouluja lähellä olevat järjestöt olivat vaatineet VM:n esityksen julkaisun jälkeen, että hallitus lisää täysimääräisesti budjettiriihessä hallitusohjelman mukaiset lisäykset perusrahoitukseen.
 Hallitus kokoontuu budjettiriiheen 17.–18. syyskuuta.
 Lue lisää:
 Kokoomuksen Risikko: Panostukset koulutukseen ja tutkimukseen jäivät vaatimattomiksi
 Koko budjettiehdotus on nyt julki – Korkeakoulut saivat pettyä, mutta uusi tiedeministeri aikoo taistella niiden rahoista ja aloituspaikoista
 Valtio käyttää eniten rahaa kuntien valtionosuuksiin – Katso valtion suuret ja pienet menot Ylen budjettipuusta

Rinne budjetista Demokraatille: Korkeakoulujen lisärahat tulevat varmasti, mutta jaksotus on auki


Summary: Etelä-Jemenin separatistit puolestaan ovat poistuneet osasta Adenin hallintorakennuksia

Jemenin huthikapinalliset tekivät launtaina lennokki-iskun Saudi-Arabiaan. Isku kohdistui Shaybahin öljykentälle lähelle Arabiemiraattien rajaa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Huthikapinalliset ovat kuvailleet iskuaan öljykentille isoimmaksi sitten vuoden 2015 jälkeen.
 Saudilähteet puolestaan kertovat, että ohjusisku on aiheuttanut vain "pienen" tulipalon voimalaitoksella, eikä sillä ole ollut vaikutusta öljyntuotantoon. Saudilähteiden mukaan kukaan ei ole myöskään loukkaantunut iskussa.
 Huthikapinalliset ovat viime aikoina lisänneet ohjus- ja lennokki-iskujaan Saudi-Arabiaan, joka on vastannut iskuihin iskemällä kapinallisten kohteisiin esimerkiksi Jemenin pääkaupungissa Sanaassa.
 Myös lauantaisen iskun jälkeen huthitiedottajat uhosivat, että iskuja on tulossa lisää, jos Saudi-Arabian agressiiviset toimet alueella jatkuvat.
 Jemeniä pidetään Saudi-Arabian ja Iranin taistelukenttänä. Saudien johtama liittouma tukee Jemenin hallitusta, jonka huthikapinalliset syrjäyttivät vuonna 2014. Huthikapinallisten kerrotaan saavan tukea Iranilta.
 Separatistit poistuivat Adenin hallintorakennuksista
 Tilanteen selvittely jatkuu myös Adenin satamakaupungissa, jossa käydyissä taisteluissa on elokuun alkupuolella kuollut kymmeniä ja loukkaantunut satoja.
 Etelä-Jemenin separatistit valloittivat  viikko sitten  armeijan ja hallinnon rakennuksia Adenissa. Liittouma vastasi valloituksiin tekemällä iskuja alueelle.
 Uutistoimistojen mukaan separatistit ovat nyt poistuneet tärkeimmistä hallintorakennuksista ja Adenin pääsairaalasta. Uutistoimisto AFP:n mukaan presidentti  Abedrabbo Mansour Hadin  tiedonantaja  Muammar al-Iryani  on kertonut asiasta Twitterissä.
 Separatistisen Etelän siirtymäneuvoston lähteet ovat kuitenkin kertoneet uutistoimisto Reutersille, etteivät he aio kokonaan poistua kaupungista.
 Kuten Saudi-Arabian tukemat hallituksen joukot, myös Arabiemiirikuntien tukemat Etelä-Jemenin separatistit ovat taistelleet sodassa huthikapinallisia vastaan. Separatistit ovat kuitenkin olleet tyytymättömiä presidentti Hadiniin.
 Jemenin sodassa on kuollut kymmeniä tuhansia ihmisiä neljän vuoden aikana. Heistä iso osa on siviilejä.
 YK:n mukaan Jemenissä on meneillään maailman pahin humanitäärinen kriisi, eikä väkivaltaisuuksien äityminen helpota kriisin ratkaisemista.

Jemenin huthikapinalliset tekivät lennokki-iskun Saudi-Arabian öljykentille


Aalto-yliopistossa taiteita opiskeleva  Sheung-Kan Yiu , 28, on vihainen. Hänen kotonaan Hongkongissa, 8 000 kilometrin päässä, väkivalta on tullut kaduille.
 – Olen turhautunut ja vihainen. Mielenosoittajien vaatimuksia ei ole kuunneltu, hän sanoo.
 – Ovatko hallintojohtajan [Hongkongin johtaja  Carrie Lam ] kädet sidotut, vai onko syynä hänen poliittinen ylpeytensä? Yli kaksi miljoonaa ihmistä on kaduilla ja poliisin väkivalta lisääntyy, mutta hän ei luovuta. En ymmärrä.
 Yiu on saapunut Helsingin Narinkkatorille tukimielenosoitukseen. Niitä järjestetään tänään ympäri maailmaa, myös Suomessa. Koolla on parikymmentä rauhallista mielenosoittajaa.
 Mielenosoittajia oli kourallinen. Ulkopuoliset pysähtyivät jättämään paikalle tukiviestejä. Rami Moilanen/ YLE
 He ovat pystyttäneet torille niin sanotun  Lennon Wallin  eli seinän, johon kuka tahansa saa kirjoittaa post it -lapuille tukiviestejä Hongkongin mielenosoittajien puolesta. Samanlaisia seiniä suurempina käytetään Hongkongissa.
 – Vaikka olemme kaukana, haluamme osoittaa tukemme. Jos olisin nyt Hongkongissa, marssisin itsekin kaduilla, Yiu sanoo.
 Mielenosoittajat pelkäsivät väkivaltaa
 Yiu suostuu esiintymään jutussa nimellään ja kasvoillaan.
 Kaikki eivät suostu. He kertovat Ylelle pelkäävänsä turvallisuutensa puolesta. Vaikka mielenosoittajia on kourallinen, he ovat hankkineet paikalle tapahtuman ajaksi turvamiehen.
 – Kaiken varalta. Tiedämme, että meitä pidetään silmällä, kun osoitamme mieltä julkisesti. Voimme joutua kohtaamaan väkivaltaa, Yiu sanoo ja viittaa  Australiassa väkivaltaisiksi yltyneisiin tukimielenosoituksiin . Niissä yhteen ovat ottaneet kansallismieliset kiinalaiset ja hongkongilaiset.
 Myös Narinkkatorilla on Kiinaa tukeva vastamielenosoitus. Vastakkainasettelu näkyy Helsingissä asti. Tunnelma on kuitenkin rauhallinen.
 Kiinaa tukevassa vastamielenosoituksessa oli suunnilleen yhtä paljon osallistujia. Rami Moilanen/ YLE
 Yiun perhe asuu Hongkongissa. Miten he voivat, ja mitä mieltä he ovat tapahtumista?
 – Emme me oikein keskustele siitä. Aihe on tabu. Äidin ja siskon kanssa on juteltu, mutta lähinnä siltä kantilta, että he ovat turvassa ja että välitän heistä, Yiu sanoo.
 Mielenosoitukset jakavat voimakkaasti perheitä, Yiu sanoo. Kaduilla on erityisesti nuorempi sukupolvi, eivätkä heidän vanhempansa aina ymmärrä miksi. Yiun perhe ei osallistu mielenosoituksiin.
 Yiu seuraa Suomessa tiiviisti mediaa ja pitää yhteyttä kavereihinsa. Heistä moni marssii Hongkongin kaduilla.
 – Mutta mielenosoittamisesta on tullut riski. Jos menet, voit joutua hakatuksi tai saada kyynelkaasua. Ja yksi nainen on jo menettänyt silmänsä, Yiu viittaa mielenosoitusten  symboliksi nousseeseen tapaukseen .
 "Olisi naiivia ajatella, että hallinto taipuisi kaikkiin vaatimuksiin"
 Yiu on asunut Suomessa runsaat kaksi vuotta.
 Hän tuntee Aalto-yliopiston taiteiden laitokselta vain kolme muuta hongkongilaista. Hongkongilaisia on Suomessa vähän.
 Hänen on määrä saada tutkintonsa Aalto-yliopistossa päätökseen vuoden loppuun mennessä, ja sitten hän aikoo etsiä Suomesta töitä.
 Narinkkatorille jätettyjä viestejä, joissa tuetaan Hongkongin mielenosoittajia. Rami Moilanen/ YLE
 Yiu lähti Hongkongista, joka oli hyvin erilainen kuin nyt. Mielenosoitukset ovat hänen mukaansa välttämätöntä taistelua vapauden ja demokratian puolesta.
 – Olen hyvin turhautunut. Meneillään on kiinalaistaminen.
 Sheung-Kan Yiu haluaa, että hallintojohtaja Carrie Lam luovuttaa ja mielenosoittajien viiden kohdan vaatimuslista toteutuu. Erityisesti koko kiistan alkupisteestä eli suunnitellusta luovutuslaista pitää hänen mielestään luopua lopullisesti.
 Lue Ylen juttu päivän mielenosoituksista Hongkongissa ja viiden kohdan listasta
 Mitä Yiu uskoo tapahtuvan?
 – En tiedä. Olisi naiivia ajatella, että hallinto taipuisi kaikkiin vaatimuksiin. Mutta me emme lopeta taistelua.

Myös Suomessa asuvat hongkongilaiset osoittivat mieltään ja pelkäsivät väkivaltaisuuksia – "Tiedämme, että meitä pidetään silmällä"


Summary: Kukaan ei loukkaantunut palossa.

Lapissa Ylitorniolla Raanujärventiellä omakotitalo paloi pahoin tänään iltapäivällä. Pelastuslaitos sai ilmoituksen tulipalosta hieman ennen puoli kahta iltapäivällä.
 Poliisi kertoo tiedotteessaan tapahtuman kulun, joka alkoi, kun omakotitaloon tunkeutui 24-vuotias mieshenkilö, joka tunsi asunnossa olleet kolme henkilöä.
 Poliisi epäilee miehen levittäneen asunnossa palavaa nestettä samaan aikaan, kun asunnossa oli sisällä ihmisiä.
 Yksi asunnossa sisällä ollut nainen poistui ulos asunnosta ja yritti pysäyttää ohiajaneita autoja. Nainen oli saanut pysäytettyä yhden auton, joka kävi tapahtumapaikan pihassa, jolloin asunnossa sisällä olleet nainen ja lapsi pääsivät poistumaan asunnosta rikoksesta epäillyn juostessa heidän perässään.
 Nainen juoksi läheiselle tielle ja yritti pysäyttää ohiajaneita ajoneuvoja. Paikalle pysähtyi yksi auto, joka otti kaksi naista ja lapsen kyytiin ja vei heidät pois tapahtumapaikalta.
 Tekijä poistui paikalta anastamallaan ajoneuvolla. Poliisi sai paikannettua tekijän läheiseltä pellon laidalta, missä mies sytytti anastamansa ajoneuvon palamaan. Poliisi sai henkilön kiinni palopaikalla.
 Poliisi kertoo, että tilanteessa säästyttiin fyysisiltä henkilövahingoilta.
 Asiaa tutkitaan muun muassa murhan yrityksenä.
 Uutista päivitetty kello 18.55 poliisin tiedotteen osalta.

Omakotitalo paloi Ylitorniolla – poliisi tutkii murhan yrityksenä


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Koulu aloitti huippumodernin opetuksen, jossa opettajat päivystävät "torilla" ja lapset opiskelevat yksin – jo useampi lapsi vaihtamassa koulua
 Neljä perhettä on valittanut Etelä-Suomen aluehallintovirastoon Lappeenrannassa sijaitsevasta Pontuksen koulusta, joka on yksi ensimmäisistä uudenlaista oppimisideologiaa kokonaisvaltaisesti toteuttavista kouluista Suomessa. Kuudesluokkalaisen  Aino Piirosen  arvosanat laskivat niin paljon, että hän päätyi lopulta vaihtamaan koulua.
 Meeri Niinistö / Yle
 Sofia Sihvonen kömpii jokaisella lounastauolla autonsa takakonttiin nukkumaan – "Kun pääsee nollaamaan, niin jaksaa tsempata"
 Kun työkaverit lähtevät lounaalle,  Sofia Sihvonen  ottaa päiväunet. IT-alalla työskentelevä Sihvonen kertoo työnsä vaativan keskittymistä ja uuden oppimista. Työterveyslaitoksesta kerrotaan, että päiväunet todella parantavat toimintakykyä – kunhan ne eivät veny liian pitkiksi. Tutkimusten mukaan sopiva pituus päiväunille on 10–20 minuuttia.
 Annan mielestä terroristijärjestö Isis huijasi nuoria ja naiiveja ihmisiä. Laura Hyyti / Yle
 Isoäiti odottaa perhettään kotiin Vantaalle, mutta tytär ja lapsenlapset ovat Syyrian aavikolla – Suomi vatvoo yhä, mitä al-Holin leirin naisille ja lapsille pitäisi tehdä
 Anna näki tyttärensä Saran ja tämän lapset edellisen kerran yli viisi vuotta sitten. Kesän mittaan Anna on tavannut pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) ja palkannut asianajajan. Hän ei silti tiedä, mitä tehdä al-Holin leirillä olevan perheensä puolesta.
 "ab urbe v[e]n[i] munus tibi gratum adf(e)ro", alkaa tuliaistervehdys kirjoituspuikossa. Lontoon arkeologinen museo MOLA
 Pieni ja vitsikäs matkamuisto Roomasta on melkein kuin tätä päivää, mutta joku lontoolainen sai sen tuliaiseksi kaksi vuosituhatta sitten
 Ehkä sinunkin vaatekaapissasi on yksi viime vuosikymmenien suosikkituliaisista: T-paita, jossa lukee "sisareni/serkkuni/kaverini/joku kävi Lontoossa/Pariisissa/Berliinissä/jossakin, ja minä sain vain tämän vaivaisen T-paidan". Jos T-paitasi on Roomasta, lahjasi on osa todella vanhaa jatkumoa. Jokseenkin sama viesti oli raaputettu rautaiseen stylukseen, jonka joku toi vastaperustettuun Lontooseen tuliaisena Roomasta yli 1 900 vuotta sitten.
 Laura Railamaa / Yle
 Pekka Seppäsen kolumni: 10 000 euron lentovero ja sohvalle makaamaan
 Talous on meille tärkeämpi kuin ympäristö, mikä kertoo siitä, että emme ymmärrä mitään sen enempää taloudesta kuin ympäristöstäkään, kirjoittaa  Pekka Seppänen . Tämän kolumnin voit myös kuunnella.

Viisi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Uusi opetustapa ei sovi
kaikille, lue päiväunista kesken työpäivän ja al-Holissa olevien omaisen odotuksesta


Summary: Tänä vuonna kilpailussa on mukana myös uusi ASMR-kategoria.

Suomen parhaat videosisällöt palkittiin jälleen Tubecon-tapahtuman yhteydessä Messukeskuksessa.
 Tubecon on YouTuben ympärille rakentuva tapahtuma, jossa YouTubeen videoita tekevät henkilöt ja heidän faninsa kohtaavat.
 Vuoden videoksi valikoitui Kokemusten summa-nimisen käyttäjän  Retkahdin -video .
 Kokemusten summa-niminen käyttäjä voitti Tubeconissa Vuoden video -palkinnon videollaan 'Retkahdin'. Jussi Mankkinen / Yle
 Tubeconin sivuilla videota kuvaillaan erittäin koskettavaksi videoksi, jossa tekijä kertoo kipeästä henkilökohtaisesta taistelustaan huumeita vastaan.
 Yleisön suosikkipalkinnon voittivat Nikon ja Santun  Kuka pysyy pisimpään pahvilaatikossa voittaa 1000e -video .
 Yleisön suosikki -palkinnon voittivat Niko ja Santtu videollaan 'Kuka pysyy pisimpään pahvilaatikossa'.  Jussi Mankkinen / Yle
 ASMR-kategoriassa voiton vei ASMR Sita Sofian  100 Triggers asmr challenge -video .
 Sita Salminen Antti Kolppo / Yle
 ASMR-kategoria tuli tämän vuoden Tubeconiin ensimmäistä kertaa.
 Tubeconin sivuilla kerrotaan, että ASMR:llä tarkoitetaan videota, joka haastaa aisteja.
 ASMR tulee sanoista autonomous sensory meridian response. Sen voi suomentaa riippumattomaksi aistielämykseksi.
 – Aistielämyksiin perustuvien ASMR-sisältöjen suosio on ollut viimeisen vuoden aikana räjähdysmäisessä kasvussa. Halusimme huomioida alan jatkuvan kehittymisen palkitsemalla nyt videoita myös tässä kategoriassa, kertoo Tubeconin sisällöstä vastaavan Suomen tubettajat ry:n puheenjohtaja  Jussi Koski  heinäkuussa tiedotteessa, kun Tubecon Video Awards 2019 -ehdokkaat julkistettiin.
 Kaikki Tubecon Video Awards -voittajavideot:
 Vuoden vlogi:  Indonesian hienoin saari | Bali // Kuudes Kerros
 Vuoden tarina:  Alkoholistin lapsi. // JASMINSOFI
 JASMINSOFI voitti Vuoden tarina -palkinnon 'Alkoholistin lapsi'. Jussi Mankkinen / Yle
 Vuoden komediavideo:  Lomalle lompsis #kiitollinensiunattuonnellinen // Kalevauva.fi
 Kalevauva vastaanottamassa Vuoden komediavideo -palkintoaan 'Lomalle lompsis #kiitollinensiunattuonnellinen' Jussi Mankkinen / Yle
 Vuoden kauneus- ja muotivideo:  Tässä olen minä // Mandimai
 Vuoden kuvaus ja editointi:  Kiipesin vuorelle ensimmäistä kertaa! – Itävalta // Vinkare, Jesse Braun
 Vuoden kaupallinen yhteistyö:  ♪ Pidä pääsi 24h – HurHur ft. NikojaSanttu // HurHur
 Vuoden pelivideo:  ÄLÄ IKINÄ Pelaa Äitisi kanssa Tanssipelejä! // Tixtuu
 Tixtuu voitti Vuoden pelivideo -palkinnon videolla 'ÄLÄ IKINÄ Pelaa Äitisi kanssa Tanssipelejä!' Jussi Mankkinen / Yle
 Vuoden ASMR-video:  100 Triggers asmr challenge // ASMR Sita Sofia
 Vuoden video:  Retkahdin // Kokemusten Summa
 Yleisön suosikki:  Kuka pysyy pisimpään pahvilaatikossa voittaa 1000e // NikojaSanttu
 Kaiken kaikkian Tubecon Video Awardseissa kilpaili yhteensä 33 videota kymmenessä kategoriassa.
 Kävijöitä yhteensä noin 17 500
 Tubecon järjestettiin kuudetta kertaa ja se on Pohjoismaiden suurin videoyhteisön livetapahtuma.
 Helsingin Messukeskuksessa perjantaina ja lauantaina järjestetyssä Tubeconissa vieraili yhteensä noin 17 500 kävijää.
 Suomen Tubettajat ry:n tekemän kävijämäärämittauksen mukaan tapahtumassa perjantaina vierailleista noin 30 prosenttia oli aikuisia.
 Viime vuonna vierailijoita oli Tubeconissa yhteensä noin 17 000.
 Lauantailta loppuunmyydyn tapahtuman pääteemana oli tulevaisuus.
 Lue lisää:
 Tubecon Video Awards 2019 -ehdokkaat julkistettu – mukana myös  täysin uusi kategoria

Parhaat videosisällöt palkittiin Tubeconissa – vuoden video kertoo tekijänsä kipeästä ja henkilökohtaisesta taistelusta huumeita vastaan


Summary: Uusi sopimus on saanut mielenosoittajat juhlimaan kaduille.

Sudanin sotilasneuvosto ja oppositioryhmittymä ovat lauantaina allekirjoittaneet perustuslaillisen julistuksen, joka sisältää lopullisen sopimuksen vallanjaosta.
 Sopimuksen allekirjoittaminen aloittaa virallisesti siirtymäajan kohti siviilihallintoa ja virallistaa väliaikaishallinnon syntymisen. Väliaikaishallinto kestää reilut kolme vuotta, minkä jälkeen maassa pidetään vaalit.
 Paikalla julistuksen allekirjoittamistilaisuudessa pääkaupungissa Khartumissa oli sotilasneuvoston ja opposition edustajia sekä valtionjohtoa muun muassa Etiopiasta ja Egyptistä.
 Näin väliaikaishallinto muodostetaan
 Lauantaina allekirjoitettu julistus pohjautuu vallanjakosopimukseen, joka allekirjoitettiin jo  heinäkuun puolivälissä.
 Julistuksen mukaan valtaa Sudanissa pitää 11-henkinen siirtymäkauden neuvosto, johon kuuluu viisi edustajaa oppositioryhmittymä FFC:stä ja viisi edustajaa sotilasneuvostosta. Lisäksi neuvostoon valitaan yksi molempien osapuolten hyväksymä siviilijäsen.
 Ensimmäiset 21 kuukautta neuvostoa johtaa sotilasedustaja, seuraavat 18 kuukautta oppositiodustaja.
 Atbarasta junalla Khartoumiin saapuneet ihmiset juhlivat perustuslaillisen julistuksen voimaanastumista 17. elokuuta. Jo kahdeksan kuukautta kestäneet protestit alkoivat Atbaran kaupungissa joulukuussa. Ahmed Mustafa / AFP
 Neuvoston jäsenet nimitetään sunnuntaina, jolloin tällä hetkellä valtaa pitävä sotilasjuntta virallisesti luopuu vallasta. Sudanin oppositioryhmittymän johto nimitti jo torstaina pääministeriehdokkaaksi entisen YK-virkamiehen ja ekonomistin  Abdalla Hamdokin .
 Tänään allekirjoitettuun sopimukseen kuuluu myös aktivistien nimittämä kabinetin ja 300-jäsenisen lakeja säätävän parlamentin perustaminen kolmen kuukauden sisällä.
 Sopimuksen yksityiskohdista on neuvoteltu kuukausitolkulla. Afrikan unioni ja Etiopia ovat olleet välittäjinä neuvotteluissa.
 Kuukausien myllerryksen tulos
 Sudan on ollut jo pitkään kovassa myllerryksessä, ja demokratiaa vaatineissa protesteissa on kuollut satoja ihmisiä. Alun perin kansat lähtivät kaduille jo joulukuussa, kun hallitus päätti kolminkertaistaa leivän hinnan.
 Sudanin mielenosoitusliike Mielenosoitukset Sudanissa alkoivat viime joulukuussa kansan talousvaikeuksien sytyttäminä. Armeija näytti asettuvan mielenosoittajien puolelle, kun se ajoi diktaattori Omar al-Bashirin vallasta huhtikuun alussa. Maata johtava väliaikainen sotilasneuvosto kävi siviilien kanssa keväällä neuvotteluja kriisin ratkaisemiseksi. Huhtikuussa osapuolet pääsivät jo sopuun siirtymäajaksi perustettavasta neuvostosta, mutta sen kokoonpanosta ei päästy yksimielisyyteen. Sopimus vallanjaosta mielenosoittajien ja sotilasneuvoston välille syntyi 5. heinäkuuta.
 Huhtikuussa Sudanin armeija syrjäytti maata kolme vuosikymmentä kovilla otteilla hallinneen  Omar al-Bashirin . Sittemmin mielenosoittajat ovat vaatineet vallan siirtämistä siviileille.
 Pelkästään kesäkuun alussa yli 150 mielenosoittajaa kuoli, kun sotilaat tukahduttivat mielenosoituksen pääkaupungissa Khartumissa puolustusministeriön edessä.
 Oppositiojohtajat ovat korostaneet, että vallan väärinkäytökset viime kuukausien aikana on tutkittava perinpohjin.
 Julistuksen allekirjoittaminen on saanut kansalaiset kaduille juhlimaan uutta askelta. Darfurin kapinallisjoukot ovat kuitenkin kritisoineet sopimusta ja sanoneet, että uudesta sopimuksesta puuttuvat pääkohdat lopullisen rauhan saavuttamiseksi.
 Lue lisää:
 Yle Sudanissa: Alaa Salahista tuli Sudanin kansannousun symboli – nyt häntä vainotaan, mutta hän ei suostu pelkäämään
 Yle Sudanissa: Naisille presidentin ero ei riitä – seuraavaksi he haluavat murskata miesten ylivallan
 Kolme kysymystä Sudanista: Internet palautettiin ja videot raakuuksista leviävät – Keskeistä on, miten valta jakautuu

Siirtyminen siviilihallintoon on nyt virallisesti alkanut – perustuslaillinen julistus allekirjoitettiin Sudanissa


Summary: Kissan ei ole pakko päästä saalistamaan vapaana, sanoo Jaana Pohjola. Korkein hallinto-oikeus ratkoo parasta aikaa, onko kissojen irtipito eläinsuojelulain mukaista.

Viljapeltojen keskellä seisovan maatalon neljä kissaa viettää tavallista arkipäivää. Harmaa Nano tasapainoilee sohvatyynyillä. Mustavalkoinen Pallero hyppää pöydälle saadakseen huomiota. Musta Topi-kissa istuu ikkunan edessä olevalla penkillä. Se odottaa ulospääsyä.
 Ikkuna avautuu ja kissat lähtevät ulos yksi toisensa perään.
 Ikkuna ei johdatakaan kissoja talon pihalle hiirijahtiin, vaan se avautuu ulkotarhaan.  Jaana Pohjola  ei halua pitää kissojaan vapaana.
 – Meillä oli aikaisemmin kanoja. Jouduin seuraamaan, kun suuret petolinnut saalistivat niitä ja söivät tässä pihalla. Myös kettu käy pihalla melkein joka aamu, Pohjola sanoo.
 Pohjolan kissatarha on rakennettu olohuoneen ikkunan ympärille.  Petri Aaltonen / Yle
 Kissojen tarha on seitsemän neliön suuruinen. Tontilla olisi ollut tilaa suuremmallekin kissatarhalle, mutta suunnitelmia rajoitti se, että Pohjola halusi tarhaan katon petolintujen pelossa.
 – Eivät ne välttämättä tietysti kissaa nappaisi. Kanat painavat vain puolitoista kiloa, nämä paljon enemmän.
 Pohjola on eläinten käyttäytymisen asiantuntija. Hän kouluttaa kissoja ja auttaa kissojen omistajia lemmikkien käytösongelmien kanssa.
 Eläinten käyttäytymiseen perehtyminen on saanut Pohjolan arvostamaan kissoja uudella tavalla. Kun hän oli lapsi, perhe eli maaseudulla ja kissat kulkivat vapaana. Yksi toisensa jälkeen kissat katosivat.
 Pohjola ei muista, että yksikään kissoissa olisi kuollut luonnollisesti.
 – Silloin se oli jotenkin normaalia. Nykyään ajattelen, ettei ole vastuullista pitää kissoja vapaana. Vaikka ne ovat aktiivisia eläimiä ja ulkoilu olisi niille hyväksi, ennemmin tai myöhemmin niille sattuu jotakin.
 Jaana Pohjola on opiskellut eläinten käyttäytymistiedettä Portsmouthin yliopistossa Englannissa. Petri Aaltonen / Yle
 Pohjolan kissatarhassa on kiipeilypuita ja kävelysiltoja eri korkeuksilla. Lattialla on piilopaikkoja, joihin kissat voivat pujahtaa turvaan.
 Alhaalla maan tasossa on ruukku, jossa kasvaa salaattia, vehnänorasta ja mirrinminttua.
 – Salaatista ne eivät niin välitä, mutta syövät ruohoa. Kannattaa kokeilla, mistä kissa tykkää.
 Puulattiaisella terassilla ei kasva ruohoa, mutta sinne voi istuttaa kissoille turvallisia kasveja. Petri Aaltonen / Yle
 Pohjola ei harmittele kissatarhansa pientä kokoa, sillä suuri tila ei tee kissaa onnelliseksi. Tärkeämpää on, mitä tilassa on tarjolla.
 – Esimerkiksi asunto voi olla vaikka miten avara ja tilava, mutta jos asunnossa ei ole kissalle tukikohtia, se ei uskalla käyttää tilaa. Siellä pitää olla tasoja ja piiloja.
 Hienosta tarhastaan huolimatta Pohjolan kissat eivät pääse ulkoillessaan saalistamaan. Hän myöntää, ettei tarhassa voi mitenkään tavoittaa samaa kokemusta kuin kissan ulkoillessa vapaana.
 Teollisuushuovasta tehty riippumatto on Pallero-kissan suosiossa. Petri Aaltonen / Yle
 Muutakin kuin saalistaja
 Tutkimusten (Bradshaw ym. 2012 ks. alla) vapaana elävä kissa tekee saalistusyrityksen noin 60 kertaa vuorokaudessa. Kymmenen yrityksistä johtaa saaliiseen. Eikä saalis useinkaan silloin ole kärpänen, kuten tarhakissalla hyvänä päivänä, vaan lintu tai hiiri, josta kissa saa vatsan täytettä.
 Vapaana kulkeva kissa voi juosta pitkiä pyrähdyksiä täyttä vauhtia. Se voi kiivetä puuhun ja seikkailla uusien hajujen keskellä naapurinkin pihassa.
 Siihen verrattuna sisäkissat ovat passiivisia.
 Pohjolan mielestä se ei silti tarkoita, että vapaana kulkevan kissan elämä olisi automaattisesti hyvää.
 – Ulkokissalla voi olla koko ajan ihan hirveä stressi. Se voi olla jatkuvasti peloissaan. Jos se saa ruokansa vain metsästämällä, kyse on jo todellisesta eloonjäämistaistelusta.
 Säkkikankaan alla on koreja, joissa kissat voivat olla piilossa tai ottaa torkut. Kissat arvostavat turvallisuutta. Petri Aaltonen / Yle
 Pohjola muistuttaa, että kissassa on muitakin puolia kuin vain se, että se on saalistaja. Hän arvelee, että monelle kissan tarve saalistaa on kätevä perustelu sille, että kissan voi antaa kulkea vapaana, eikä sen aktivoimiseksi tarvitse nähdä vaivaa.
 Saalistamisen lisäksi kissa arvostaa rentoutumista. Jos se voi valita, se hakeutuu paikkoihin, joissa ruokaa on tarjolla helposti. Kissa on myös sosiaalinen eläin, kuten koirakin.
 – Jos kissan ei tarvitse etsiä ruokaa, se makailee tai on kaverin tai ihmisen kanssa. Kissan päivän voi täyttää monilla muillakin mielekkäillä asioilla kuin saalistamisella, Pohjola sanoo.
 Pohjolan kissoista ainoastaan Topi ulkoilee joskus valvotusti irrallaan pihalla.  Petri Aaltonen / Yle
 Suurin syy siihen, että kissat kulkevat etenkin maaseudulla omia teitään, on Pohjolan mielestä se, ettei kissoja arvosteta. Kun navetan hiirikissa jää ketun saaliiksi, sitä pidetään osana luonnon kiertokulkua. Jos maatilan työkoira sen sijaan joutuu suden suuhun, kukaan ei ajattele samalla tavalla.
 – Eihän hevosia tai koiriakaan jätetä pihalle ja oleteta, että ne osaisivat itse varoa vaaroja. Kissa ei osaa väistää autoa sen enempää kuin mikään muukaan eläin.
 Kissa ei opi pysymään omassa pihassa
 Savonlinnan seudulla työskentelevä valvontaeläinlääkäri  Auli Koponen  jakaa Pohjolan ajatuksen. Hän näkee jatkuvasti työssään taloja, joissa kissojen menemisistä ja tulemisista viis veisataan. Kissaa ei leikkauteta, koska se maksaa, rokottamisesta puhumattakaan. Ajatellaan, että luonto hoitaa, tavalla tai toisella.
 Ja hoitaahan se. Vaikka elettäisi miten syvällä maaseudun sydämessä, kissaa uhkaavat aina autot, niittokoneet, lietesäiliöt ja pedot. Kissan kuolemaksi koituu valitettavan usein myös naapuri.
 – Osa metsästäjistä ampuu kaikki kohtaamansa kissat. Ei ole lainkaan tavatonta, että lasten lemmikkikissa on ollut kateissa pari viikkoa, ja kun se palaa kotiin, sen reisiluu on ammuttu tohjoksi, Koponen sanoo.
 Metsästyslain  mukaan villiintyneen kissan saa ampua. Sen määrittely, milloin kissa on villiintynyt, onkin toinen asia.
 Pallero on aina ollut sisäkissa. Se ei ole koskaan päässyt ulkoilemaan vapaana. Petri Aaltonen / Yle
 Harva asia aiheuttaa niin paljon tunteen kuohuja ja erimielisyyttä kuin vapaana kulkevat kissat. Kun yhden mielestä kissaa ei saa missään nimessä asettaa vaaroille alttiiksi vapauteen, toinen on järkyttynyt ajatuksesta, että kissan elämä suljettaisiin seinien sisälle. Lakipykälät kissojen pidosta ovat hähmäisiä, eikä ihme, sillä asia ei ole yksiselitteinen.
 Vaikka Koponen tekee eläinsuojelutyötä, eikä hänkään ole varma, mitä kissojen irtipidosta ajattelisi.
 – Yhtäältä eläinsuojelulaki määrää, että kissojen pitopaikan pitää olla turvallinen ja vahingoittumisen riskin vähäinen. Toisaalta on vaikea ajatella, että maatilojen hiirikissat eivät pääsisi kulkemaan työssään, hiirimetsällä, Koponen sanoo.
 Jos kissat olisi pakko siruttaa ja rekisteröidä, se hillitsisi niiden ihmisten kissojen pitoa, joille eläimen hyvinvointi on yhdentekevää. Silloin heidät saisi vastuuseen eläimestään.
 Pohjolan talo sijaitsee 200 metrin päässä hiljaiselta soratieltä. Sen jälkeen lähimmät tiet ovat viiden kilometrin päässä. Petri Aaltonen / Yle
 Toisaalta Koponen tietää monia paikkoja, joissa ulkokissasta pidetään hyvää huolta. Kissa saa säännöllisesti ruokaa ja on yöt sisällä. Silloin se saattaa pysytellä pihapiirin tuntumassa.
 – Voikohan kissan opettaa pysymään pihassa? Koponen pohtii.
 Ei voi, sanoo kissojen käyttäytymisen asiantuntija. Jaana Pohjolalle ei tulisi mieleenkään päästää kissojaan metsästämään vapaasti pihalle.
 – Kun meillä oli kanoja, hiiriä oli valtavasti. Silloin kannoin kissat toisinaan talliin suljettujen ovien taakse metsästämään.
 Suuri hiirikanta saattaisi pitää kissat pihassakin. Tai sitten ei.
 Pohjola muistaa Oulu seudulta tapauksen ( Facebook ), jossa kissalla oli ollut gps-panta, jotta omistaja pystyi seuraamaan sen liikkeitä. Pannan mukaan kissa kulki yhden yön aikana 10 kilometrin matkan ja sen reviiri ulottui viiden kilometrin päähän kotoa.
 – Sitten piste kartalla ei enää liikkunutkaan. Sekin kissa löytyi kuolleena.
 Kissan vapaanapito autotien lähellä ehkä lainvastaista?
 Mikään laki ei ota suoraan kantaa kissojen irtipitoon. Järjestyslain mukaan kissa saa kulkea omia teitään, jos omistaja pystyy estämään sen pääsyn esimerkiksi uimarannoille ja lasten leikkipaikoille. Käytännössä se on mahdotonta.
 Parasta aikaa korkeimmalta hallinto-oikeudelta odotetaan linjausta siihen, miten eläinsuojelulakia pitäisi tulkita kissojen vapaana pidon osalta. Lain mukaan kissojen pitopaikan täytyy olla turvallinen. Mutta miten turvallinen määritellään?
 Oikeuden käsittelyssä on tapaus, jossa kahden rotukissan omistaja antaa lemmikkiensä ulkoilla vapaana omakotitalon pihassa Pohjois-Savossa Siilinjärvellä. Talo sijaitsee rautatien vieressä ja moottoritielle on matkaa puolisen kilometriä. Kissojen omistajan mukaan ulkoilutus pihalla on turvallista, koska kissat säikkyvät junia eivätkä ne vaeltele moottoritielle asti.
 Jaana Pohjolan kaikki kissat ovat tulleet hänelle pitovaikeuksien takia tai löytöeläiminä. Kuvassa  itämainen lyhytkarva Nano. Petri Aaltonen / Yle
 Alempi oikeusaste,  Itä-Suomen hallinto-oikeus linjasi  keväällä, ettei kissojen vapaana ulkoiluttaminen ole eläinsuojelulain mukaista. Piha, joka on lähellä sekä rautatietä että moottoritietä, ei oikeuden mukaan ole eläinsuojelulain määräämä turvallinen pitopaikka.
 Valvontaeläinlääkäri Auli Koponen toivoo, että korkein hallinto-oikeus pitäisi aiemman ratkaisun voimassa. Silloin olisi olemassa selkeä linjaus, milloin kissojen ulkoilu vapaana ei ole lain mukaista.
 – Toivon kyllä, että lain tulkintaan arkisessa työssä jätetään yhä tilaa maalaisjärjen käytölle. Toisaalta, jos kaikki käyttäisivät maalaisjärkeä eläinten pidossa, ei tällaisia oikeudenkäyntejä edes tarvittaisi.
 Kissa kerää kierroksia saamatta jääneestä saaliista
 Jaana Pohjola rajoittaa kissojen pääsyä ulkotarhaan. Kissat pääsevät ulos aamulla ja illalla muutamaksi tunniksi.
 – Aion opettaa kissat soittamaan kelloa, kun ne haluavat ulos.
 Häkin ulkopuolelle jäävät linnut, hiiret ja perhoset voivat stressata kissaa, kun se ei saa niitä kiinni. Petri Aaltonen / Yle
 Rajoittamalla ulkoilua Pohjola tekee pihalle pääsystä ohjelmanumeron kissojen päivään ja itsestään avainhenkilön, joka mahdollistaa ulkoilun. Rajattuun ulkoiluaikaan on toinenkin syy: sisäkissatkin ovat lopulta saalistajia.
 Ulkotarhassa kissat näkevät perhosia, lintuja ja jopa hiiriä. Niiden saalistusvietti herää, mutta ne eivät koskaan saa napattua saalista kiinni.
 – Ne kuumenevat siitä. Kun ne tulevat sisälle, kierrokset jäävät päälle ja ne alkavat kähistä keskenään, Pohjola kertoo.
 Kissalle voi käydä samoin myös sisällä ikkunan äärellä. Purkaakseen kissojen stressin järkevällä tavalla, Pohjola on perustanut niille kellariin puuhanurkan, jota hän kutsuu palkkiohuoneeksi.
 Palkkiohuoneessa on kissoille pieni pallomeri. Kun sinne heittää raksuja, kissojen on nähtävä vaivaa päästäkseen ruokaan käsiksi. Petri Aaltonen / Yle
 Huoneessa on erilaisia kulkuesteitä ja piiloja, kuten pahvilaatikoista tehty labyrintti. Niiden sekaan hän heittelee kissojen raksuja.
 – Palkkiohuone tasaa kissoja ulkoilun jälkeen. Eli ensin ne ovat kiihtyneessä tilassa, sitten ne pääsevät etsimään ruokaa ja syömään.
 Palkkiohuoneen voi tehdä mihin tahansa huoneeseen kotona. Se lisää kissan mielenkiintoa sisällä olemiseen. Pohjolan kokemuksen mukaan omistajat panostavat usein kissan viihdyttämiseen ulkona joko tarhassa tai valjaissa, mutta sisällä oleminen unohtuu.
 – Ihan vahingossa käy niin, että kaikki kiva on ulkona ja sisällä on tylsää.
 Kissaa voi kouluttaa siinä missä koiraakin. Pallero osaa antaa tassua ja heittää ylävitosen.  Petri Aaltonen / Yle
 Jos Pohjola voisi muuttaa yhden asian suomalaisten kissojen elämässä, hän varmistaisi, että niillä olisi edes perusasiat kunnossa: ruokaa tarjolla ja pääsy lämpimiin sisätiloihin.
 – Ettei niitä pidettäisi jossain vajassa.
 Siekkinen on selvästi arempi kuin Pohjolan muut kissat. Se on villiintyneen kissan pentu. Se löytyi veneen alta ja sai kodin Pohjolan luota. Siekkinen todistaa, että ulkokissakin voi sopeutua sisälle.
 – Siekkinen ei ole osoittanut mitään mielenkiintoa lähteä ulos. Kissalle täytyy vain tarjota jotakin, mikä täyttää sen aikabudjettia, Pohjola sanoo.
 – Eikä sen tarvitse olla saalistamista.
 Siekkinen epäröi, uskaltautuuko se sisältä ulos kissatarhaan. Petri Aaltonen / Yle
 Hyörinä palkkiohuoneessa jatkuu, kunnes raksut on syöty. Sitten kissat peseytyvät, venyttelevät ja käyvät nukkumaan.
 Illalla ulkoillaan taas.
 Tekstissä on viitattu John W.S. Bradshawn, Rachel A. Caseyn ja Sarah L. Brownin teokseen The Behavior of the Domestic Cat.

Eläinasiantuntijan kissat ulkoilevat häkissä, vaikka ympärillä on pelkkää peltoa – “Ei muutakaan eläintä jätetä pihalle, ja oleteta sen osaavan varoa vaaroja”


Summary: Pattitilanne Välimerellä jatkuu edelleen, sillä laivaan jää 105 aikuista ja kaksi alaikäistä.

Italian sisäministeri  Matteo Salvini  antoi vastentahtoisesti 27 alaikäiselle siirtolaiselle luvan nousta maihin pelastusalukselta, kertoo laivasta vastaava Open Arms -kansalaisjärjestö.
 Järjestön mukaan rannikkovartiosto evakuoi lapset Lampedusan saarelle, jonka lähistöllä alus on ankkuroituna. Maihinnousulupa koski vain lapsia, jotka olivat laivalla yksin. Osa heistä oli ollut laivalla jo yli kaksi viikkoa. Alukseen jää vielä 105 aikuista ja kaksi lasta.
 Open Arms -järjestön perustaja  Oscar Camps  on tänään kertonut pitävänsä tilannetta laivalla kestämättömänä. Camps sanoo uutistoimisto Reutersille, ettei laivan henkilökunta voi enää taata siirtolaisten turvallisuutta ja rauhallista tunnelmaa laivalla. Merestä pelastetut siirtolaiset ovat pahasti traumatisoituneita.
 – Jos siirtolaiset päättävät toimia, emme voi pysäyttää heitä. Open Armsin kaltaisella laivalla on monia tapoja vahingoittaa itseään ja satoja tapoja tehdä itsemurha, Camps sanoo.
 Järjestö on keskustellut huolestaan Espanjan pääministeri  Pedro Sanchezin , Saksan liittokansleri  Angela Merkelin  ja Ranskan presidentti  Emmanuel Macronin  kanssa.
 Salvini pysyy kannassaan oikeuden päätöksestä huolimatta
 Siirtolaisia Välimereltä pelastava Open Arms -järjestö  otti torstaina  yllättävän voiton italialaisessa oikeudessa, kun roomalainen oikeusistuin katsoi Salvinin siirtolaislaivaa koskevat linjaukset laittomiksi.
 Salvini kirjoitti elokuun alussa merestä pelastettuja siirtolaisia kuljettaneelle laivalle maihinnousukiellon ja uhkasi järjestöä yli miljoonan euron sakoilla, jos laiva rantautuisi. Järjestö nosti määräyksestä kanteen, ja oikeusistuin asettui tapausta käsiteltyään järjestön puolelle.
 Mediatietojen mukaan italialaissyyttäjät ovat avanneet tutkinnan aluksen rantautumiseen liittyvistä tapahtumista.
 Kuusi EU-maata on lupautunut ottamaan vastaan avustuslaivan kuljettamat, Libyan edustalta pelastetut siirtolaiset. Noin 150 siirtolaista on tarkoitus jakaa Ranskan, Saksan, Romanian, Portugalin, Espanjan ja Luxemburgin kesken.
 Kolmetoista vakavasti traumatisoitunutta ja lääkinnällistä apua tarvinnutta siirtolaista siirrettiin pois laivalta torstaina.
 Kaikkia ihmisiä ei kuitenkaan voitu evakuoida laivalta, sillä Salvini ei ole oikeuden päätöksestä huolimatta päästänyt kaikkia siirtolaisia maihin.
 Lue lisää:
 Salvini kärsi yllätystappion – Kuusi EU-maata lupautui ottamaan vastaan Libyan edustalta pelastetut siirtolaiset
 Kuoleman lautat Välimerellä haastavat Euroopan unionia – Suomi avaa jälleen kerran keskustelua yhteisvastuusta

Italia päästi 27 alaikäistä siirtolaista maihin pelastusalukselta – järjestö pelkää laivaan jäävien vahingoittavan itseään


Summary: Viime viikolla protesteihin osallistui kymmeniä tuhansia ihmisiä.

Venäjän opposition kannattajat järjestivät lauantaina pieniä mielenosoituksia, jotka jäivät osallistujamääriltään kauaksi edellisten viikonloppujen huippuluvuista.
 Moskovassa mielenosoittajat järjestivät yhden ihmisen protesteja. Kukin piteli vuorollaan protestikylttejä. Näin he pyrkivät kiertämään viranomaisten kokoontumiskiellot. Vedomosti-lehden mukaan yksittäisissä protesteissa oli joitakin kymmeniä mielenosoittajia.
 Mielenosoituksia oli ympäri Moskovaa. Uutistoimisto AFP:n mukaan lauantai sujui eleettömästi, kun viikko sitten luvallisessa mielenosoituksessa oli  Vedomosti-lehden  mukaan noin 50 000 ihmistä.
 Viranomaiset arvioivat lukeman huomattavasti alhaisemmaksi. Heidän mukaansa paikalla oli tuolloin 20 000 protestoijaa. Aiempi luvallinen mielenosoitus 20. heinäkuuta keräsi yhteen yli 22 000 ihmistä.
 Lehden mukaan  tänä lauantaina  joitakin protestoijia oli liikkeellä Moskovan lisäksi ainakin Pietarissa.
 Liike on poliittisesti heikko, mutta poliisin toiminta tyrmistyttää
 Venäjän hallinto kommentoi levottomuuksia ensimmäistä kertaa tällä viikolla ja yritti vähätellä mielenosoitusten merkitystä.
 – Emme ole samaa mieltä niiden kanssa, jotka kutsuvat tapahtumia poliittiseksi kriisiksi, maan presidentin tiedottaja  Dmitri Peskov  kertoi aiemmin viikolla.
 Venäläinen politiikan tutkija  Ekaterina Shulmann  kertoi AFP:lle, että kansa kokee viranomaisten toiminnan mielenosoituksien yhteydessä epäoikeudenmukaiseksi ja suhteettoman julmaksi.
 Analyytikko  Masha Lipman  sanoi mielenosoitusten olevan nyt enemmän tunteesta kuin politiikasta kumpuavia.
 – Mielenosoitusliike on poliittisesti heikko, sillä ei ole selkeää tavoitetta, hän arvioi.
 Lipman lisäsi, että monet ovat tyrmistyneitä poliisin sortavien toimien vuoksi.
 Viime viikkoina kymmenettuhannet ihmiset ovat lähteneet kaduille vastustamaan päätöstä sulkea joukko oppositioehdokkaita Moskovan paikallisvaalien ulkopuolelle. Protesteilla vaaditaan vapaita ja reiluja vaaleja.
 AFP:n mukaan poliisi on pidättänyt noin 3 000 ihmistä kesän protestiaallon aikana.
 Lue lisää:
 Kymmenet tuhannet vaativat taas rehellisiä vaaleja – Oppositioaktivisti Sobol otettiin kiinni jo ennen Moskovan mielenosoituksen alkamista
 Moskovan demokratiaa vaativat mielenosoitukset säikäyttivät viranomaiset – Kovat otteet kertovat Venäjän hallinnon haluttomuudesta uudistuksiin

Moskovan lauantaiset mielenosoitukset jäivät kauas huippuluvuista – Viranomaisten kieltoja kierretään yhden ihmisen protesteilla


Lapin Tervolassa 29-vuotias eteläsuomalainen mies oli ajaa tullimiesten päälle, minkä vuoksi häntä epäillään murhan yrityksestä, poliisi kertoi lauantaina.
 Tulli oli ottamassa kiinni muun muassa törkeästä veropetoksesta epäiltyä miestä, kun hän lähti autollaan pakoon.
 Takaa-ajon aikana tullipartio pysäytti autonsa poikittain tielle. Autossa olleet tullimiehet nousivat autosta ulos, mutta heitä kohti ajanut mies ei hidastanut. Tullimiehet joutuivat juoksemaan pois lähestyvän auton tieltä.
 Epäilty hyppäsi autostaan ulos ja jatkoi matkaansa jalan. Lopulta poliisi löysi hänet Kemijoen rannasta. Mies kertoi pakonsa syyksi auton takakontissa olleet nuuskat, joita oli poliisin mukaan huomattava määrä.
 Pakomatkan aikana epäilty osui yhteen autoon, mutta henkilövahingoilta vältyttiin. Poliisi tutkii asiaa muun muassa törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena.

Veropetoksesta epäilty mies oli ajaa tullipartion päälle – epäillään murhan yrityksestä


Summary: Asukas hälytti itse palokunnan paikalle.

Mikkelin Majaniementiellä paloi lauantaina illalla kaksikerroksinen omakotitalo. Talossa oli syttymishetkellä yksi ihminen ja koira, joista molemmat pääsivät palon alta pois. Kumpikaan ei tarvinnut hoitoa.
 Puolenyön aikaan sammutustyöt olivat edelleen käynnissä.
 – Yläkerta on tuhoutunut täysin, mutta seinät ovat vielä pystyssä. Purkukuntoon menee, kertoi päivystävä palomestari  Joni Himberg .
 Palon syttymissyy ei ollut vielä puoliltaöin tiedossa. Talosta pelastautunut ihminen hälytti itse palokunnan paikalle hieman ennen iltakymmentä.

Omakotitalo paloi purkukuntoon Mikkelissä lauantaina – asukas ja koira säästyivät vammoilta


Summary: Pääministeri Rinne huomautti Johnsonille, että neuvoteltu sopimus pitää. Rinne aikoo tavata Johnsonin piakkoin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Antti Rinne  on keskustellut puhelimessa Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  kanssa. Puhelu käytiin Johnsonin aloitteesta.
 Puhelun tavoitteena oli peilata Suomen kantaa siihen, onko Britannian EU-erosopimusta mahdollista avata.
 Ylen Reykjavikissa haastattelema Antti Rinne vastasi Johnsonille, että 27 EU-maata on sopinut yhdessä sopimuksesta.
 – Sitä ei aukaista. Se pitää.
 Antti Rinne sanoi Johnsonille, että hän on valmis EU-puheenjohtajamaan pääministeinä hakemaan jotain ulospääsyä asiassa.
 Johnson oli kiinnostunut kuulemaan, mikä se olisi. Rinteellä ei ole vielä konkreettista esitystä, mutta hän etsii sellaista.
 Rinne ja Johnson aikovat tavata lähiaikoina.

Pääministeri Antti Rinne puhui puhelimessa Boris Johnsonin kanssa – Rinne lupasi etsiä ulospääsyä brexit-pattitilanteeseen


Summary: Porno on usein ensimmäinen tiedonlähde, kun tutustutaan seksiin. Monen mielestä tunteista pitäisi puhua enemmän.

Seksuaalisuudesta keskusteleminen kotona tai koulussa on lähinnä kiusaannuttavaa.
 Näin Ylen lukijat vastasivat, kun  kysyimme , mistä he ovat saaneet nuorena tietoa seksuaalisuudesta.
 Saimme kyselyyn vuorokaudessa noin 150 vastausta.
 Aihetta käsitellään myös maanantai-illan  A-studiossa .
 Moni vastaajista kuvaili keränneensä tietonsa seksuaalisuudesta itse. Koulussa tai kotona annettuun seksuaalikasvatukseen harva on kovin tyytyväinen.
 Porno on suosituin tietolähde
 Enemmistö kaikista vastaajista kertoi saaneensa perustiedot seksuaalisuudesta pornon kautta. Myös isompien lasten puheet ja vanhemmat sisarukset ovat kertoneet, mistä on kyse.
 Vastauksissa tietoa oli kerätty myös esimerkiksi sarjakuvista, fanifiktiosta ja alusvaatekuvastoista. Albert Shakirov / AOP
 Aihetta on opiskeltu myös lääkärikirjoista ja nuortenkirjojen seksikohtauksista. Nuortenlehdet, kuten Suosikki, SinäMinä ja Demi, ovat olleet monelle tärkeitä tietolähteitä.
 “Lukioikäisenä luin kotoamme löytyneestä tietokirjasta, että seksissä kuuluisi saada reaktio nimeltä orgasmi. Se kuulosti tosi hämärältä.” Nainen, s. 1985
 “Olin luullakseni 9- tai 10-vuotias, kun lueskelin kotona vanhoja Valittuja Paloja, ja silmiini osui artikkeli otsikolla "Näin kerrot lapsellesi seksistä". En siis oikeasti tuntenut edes tuota seksi-sanaa. Taisin luulla että se on teksti-tv:n lempinimi.” Nainen, s. 1986
 “Lukioikäisenä luin kotoamme löytyneestä tietokirjasta, että seksissä kuuluisi saada reaktio nimeltä orgasmi. Se kuulosti tosi hämärältä.”   Nainen, s. 1985
 Mitä vanhempia vastaajat ovat, sitä vähemmän heidän nuoruudessaan on ollut tietoa tarjolla:
 “Omat vanhemmat, 1915 ja -16 syntyneet eivät puhuneet mitään, eivät edes sitä, mistä vauvat tulivat. Oman kehon muuttumisesta olisi ollut suuri tarve tietää.” Mies, s. 1948
 “Mummolassa lehmä vietiin astutettavaksi. Olin pieni enkä täysin ymmärtänyt mistä on kyse, vaikka ilmeinen tarkoitus oli antaa seksuaalikasvatusta.” Nainen, s. 1954
 “Opettaja hyppäsi avoimesti aiheen yli”
 Kouluissa moderniin  seksuaalikasvatukseen kuuluu  muun muassa ihmissuhteista ja tunteista puhuminen sekä omien rajojen kunnioitus.
 Silti osa asiantuntijoista pitää opetusta edelleen  vanhanaikaisena  ja pahimmillaan  mielivaltaisena .
 Vastaajista moni muistelee seksuaalikasvatuksen koulussa olleen onnetonta tai olematonta.
 “Lukiossa opettaja avoimesti hyppäsi aiheen yli ja kertoi kannattavansa Tosi rakkaus odottaa -liikettä.” Nainen, s. 1981
 “Seiskaluokan kokeessa kysyttiin kuinka kondomi laitetaan, enkä saanut tehtävästä kuin yhden pisteen, koska minulla ei ollut käsitystä miehen anatomiasta, eikä kyllä pahemmin omastanikaan.” Nainen, s. 1992
 Monessa vastauksessa kerrottiin, että koulussa puhuttiin lähinnä taudeista ja ehkäisystä. AOP
 Silti suuri osa vastaajista arvioi oppineensa riittävästi perusasioita koulusta ja vanhempien kanssa käydyistä keskusteluista.
 “Aika kattavasti kertoi vanhemmat ja heiltä oli aina luonteva kysyä, jos jokin mietitytti.” Nainen, s. 2000
 “Yläasteella meillä oli hyvä terveystiedon kirja, jossa puhuttiin paitsi sukupuolitaudeista ja ehkäisystä, myös seksuaalisuuden positiivisista puolista. Terveystiedon opettajamme oli myös mukava ja rohkaisi keskustelemaan.” Nainen, s. 1996
 Toiveissa enemmän opetusta tunteista, vähemmistöistä ja suostumuksesta
 Vastaajilta kysyttiin myös, millaista seksuaalikasvatusta he olisivat toivoneet tai tarvinneet.
 Moni vastaajista korosti, että olisi tärkeää keskustella myös tunteista ja seurustelusta, ei ainoastaan seksistä.
 “Olisin tarvinnut keskustelua vanhempien kanssa siitä, että se on normaalia, kun on tunteita.” Mies, s. 1997
 “Olisin tarvinnut tietoa seurustelusta, en seksistä.” Mies s. 1972
 “Olisin tarvinnut keskustelua vanhempien kanssa siitä, että se on normaalia, kun on tunteita.”
  Mies, s. 1997
 Varsinkin nuoret naiset mainitsivat suostumuksen tärkeänä opeteltavana asiana:
 “Teini-ikäisenä olisi ollut tärkeää kuulla esim. koulussa, etten ikinä ole kenellekään "velkaa" mennä petipuuhissa pidemmälle kuin haluan, ja että voin aina sanoa ei.” Nainen, s. 1996
 “Kovin moni ei luokallamme ottanut raiskausta vakavasti, kun sitä selitetty miltään taholta kovin hyvin.” Nainen, s. 1997
 “Kovin moni ei luokallamme ottanut raiskausta vakavasti, kun sitä selitetty miltään taholta kovin hyvin.”   Nainen, s. 1997
 Vastaajien kouluopetuksessa ei puhuttu juurikaan sukupuoli- tai seksuaalivähemmistöistä.
 “Koulussa puhuttiin vain heteroseksistä, ja jouduin itse etsimään netistä tietoa siitä, miten lesbo voi esim. suojella itseään sukupuolitaudeilta. Virallisessa seksuaalikasvatuksessa jäin aina ulkopuoliseksi ja se oli teininä todella rankkaa.” Nainen, s. 1990
 “Olisipa edes joku taho kertonut, ettei meitä homoseksuaaleja kaikki tapeta.” Mies, s. 1954
 Sekä miesten että naisten vastauksissa korostui naisen kehoon ja nautintoon liittyvän tiedon puute.
 “Naisten anatomia pysyi mysteerinä aina siihen asti, kun kokeilin itsekseni tamponeja ensimmäistä kertaa ja pakkauksen ohjeista tajusin, ettei virtsa tulekaan emättimestä.” Nainen, s. 1979
 “Ehkä pojille olisi voitu virallisessa valistuksessa opettaa enemmän kuukautisista ja siitä, mitä ne tytöille tarkoittavat – muutenkin kuin teknisesti hedelmällisyyden ja raskaaksi tulemisen kannalta.” Mies, s. 1975
 “Klitoriksesta luin 19-vuotiaana siskoni jostain feministisestä opuksesta.” Nainen, s. 1966
 Miten puhua seksistä omille lapsille?
 Jotkut vastaajat pohtivat sitä, millaista seksuaalivalistusta haluaa tarjota, tai olla tarjoamatta, omille lapsilleen.
 “Vanhempien tai koulun opetukseen en oikein usko, on se niin vaikeaa onnistua luontevasti. En minäkään pojalleni mitään opettanut juuri siksi.” Mies, 1941
 “Olen yrittänyt omille lapsilleni puhua aika pienestä pitäen seksuaalisuudesta ikätasoon nähden mahdollisimman avoimesti ja luonnollisena asiana. Koen, että tämä on suorastaan välttämätöntä.” Mies, 1970
 Netissä tapahtuva häirintä, porno ja omat rajat. Mitä koulussa ja kotona näistä opetetaan? A-studiosssa keskustelemassa nuorisolääkäri  Miila Halonen , seksuaaliterveystyön ohjaaja  Henrik Heiskanen  ja lehtori  Olli Paakkari .  Sakari Sirkkanen  juontaa.  A-studio ma 19.8. kello 21.  #yleastudio
 Lue lisää:
 Esiinnyin netissä 14-vuotiaana poikana ja sain aikuisilta peniskuvia – Seksuaalikasvatus alkaa vitosluokalla, vaikka opettajan mielestä sen pitäisi alkaa jo ekalla

Suomalaiset kertovat, millaista seksuaalikasvatusta he ovat saaneet: “Ei minulla ollut käsitystä miehen anatomiasta, eikä kyllä omastakaan”