Summary: Taidekentän rikoksien miljoonakauppoja paljastanut poliisi kouluttaa taidehistorian opiskelijoita varomaan tulevassa ammatissaan väärennetyn taiteen kauppaa.

Taiteen kentällä ei kaikki ole niin kaunosieluista kuin moni maallikko luulee. Tuomioistuimissa on puitu mittavia väärennetyn taiteen vyyhtejä.
 Taidekaupassa liikkuu iso raha, ja se kerää ympärilleen myös järjestäytynyttä rikollisuutta, kertoo fake-taiteen kentällä kouliintunut keskusrikospoliisin rikosylikonstaapeli  Kimmo Nokkonen .
 – Keskusrikospoliisille ilmoitettujen rikosvahinkojen määrä lähentelee 20 miljoonaa. Huomattavien rahasummien liepeillä liikkuu myös järjestäytynyt rikollisuus. Olisi naiivia kuvitella, että vakava rikollisuus ei tulisi operoimaan alueelle, jossa puhutaan näinkin suurista rikoshyödyistä kuin taiderikollisuudessa puhutaan.
 "Pollari" luotsaa katsomaan teoksen nurjaa puolta
 Myös Jyväskylän yliopiston taidehistorian oppiaineessa on tajuttu, että taidemaailman kentällä ammatikseen tulevaisuudessa toimivien on syytä varautua kohtaamaan myös kovaa rikollisuutta ja alamaailmaa kulttuurin kerman lisäksi.
 Rikosylikonstaapeli Kimmo Nokkonen (krp) luennoi taidehistorian opiskelijoille taideväärennöksistä Jyväskylän yliopistossa 18.2.2019 Niko Mannonen / Yle
 Niinpä taidekentän nurjasta puolesta on kutsuttu luennoimaan poliisi. Kimmo Nokkosta hieman jopa hymyilyttää.
 – Tavallinen pollari opettaa tulevia taiteen ammattilaisia. Poliisi, joka vasta nyt vuosikausien taiteen ja väärennösten tutkimisen jälkeen, on alkanut erottaa akvarellin grafiikasta, naureskelee Nokkonen.
 Poliisin tieto uppoaa kuulijakuntaan. Nokkonen kuvailee poliisin katsovan tauluja eri silmällä kuin taidealan ammattilainen, joka saattaa keskittyä taiteilijan siveltimen vetojen analysointiin.
 Poliisi taas tutkii aivan konreettisesti myös teosten nurjaa puolta, taustaa. Ja saattaa paljastaa väärennöksen esimerkiksi mittanauhan avulla: väärennetty taulu voi olla jopa tyystin eri kokoinen kuin alkuperäinen.
 Jonkun taiteilijan työksi väitetty maalaus saattaa myös esittää maisemaa, jopa maata, jossa oikea taitelija ei ole eläissään käynyt.
 Aitoustodistus ei takaa aitoutta
 Jyväskylän yliopiston taidehistorian opiskelija  Christa Könönen  sanoo, että poliisin kertomat tiedot väärennetyn taiteen markkinoiden koosta Suomessa ovat opiskelijalle uutta tietoa.
 Taidehistorian opiskelija Christa Könönen Jyväskylän yliopistosta Niko Mannonen / Yle
 – Hämmästytti, että pienessä maassa on näin paljon rikollisuutta. Tulevassa työssäni taidekentällä on pidettävä silmät auki. Teosten aitoudesta ei voi olla sataprosenttisen varma, vaikka aitoustodistus olisikin mukana.
 Kimmo Nokkonen kertoo, että Suomen viime vuosien oikeudenkäynnit vaikkapa  Turussa ,  Tampereella  ja viimeksi  Helsingissä  ovat herättäneet huomiota myös muualla maailmassa.
 – Syksyllä hovioikeuteen etenevästä suuresta väärennetyn taiteen Helsingin haarasta uutisoitiin aina Pakistanissa asti. Kyllä nämä suuret vyyhdit on noteerattu ympäri maailmaa. Monilla jutuilla on myös omat kansainväliset kytkynsä.
 Poliisia kuulemaan saapunut taidehistorian opiskelija  Niina Kovanen  tekee omaa lopputyötään muotoilun väärennöksistä. Myös tällä taide- ja käyttöesinekentällä liikkuu iso raha. Ja raha houkuttaa rikollisia.
 – Design-väärennöksiä aina huonekaluista, valaisimista ja lasiesineistä lähtien tehtaillaan rahallisessa hyötymistarkoituksessa hyvin usein.
 Taidehistorian opiskelija Niina Kovanen Jyväskylän yliopistosta Niko Mannonen / Yle
 Riesana seilaavat väärennetyt "mummon perinnöt" takavarikkoon
 Oikeuden päätökset eri tuomioistuismissa ovat luoneet uusia linjauksia, jotka hyödyttävät kentällä työskentelevää poliisia.
 Väärennetyt taulut, jotka aiemmin ovat kiertäneet riesana eestaas markkinoilla, saadaan kitkettyä aiempaa paremmin pois, Nokkonen kertoo.
 – Olemme saaneet tuomioistuimista päätöksiä, joissa taideväärennösten todetaan olevan rikoksentekovälineitä. Ne ovat erityisen soveliaita uusien rikosten tekemistä varten.
 Myös korkeimman oikeuden ratkaisu vuodelta 2007 toteaa, että väärennetty taideteos on yksiselitteisesti väärennösaineistoa.
 – Meillä on ollut vallalla sellainen käsitys, että väärennösten hallussapito olisi laillista, vaan näin ei ole. Se on laitonta.
 Nokkonen vertaa tauluväärennöstä nyrkkirautaan, joka olisi saatava juurittua, jottei sillä enää pysty uudestaan rikoksen tekoon.
 – Kyse on rikoksentekovälineestä. Uuden oikeuskäytännön mukaisesti väärennetyt teokset on tuomittu valtiolle menetetyiksi. Paras keino estää näitä rikoksia ennalta on ottaa tekovälineet pois.
 Myyjä vastuussa tauluistaan entistä tiukemmin
 Nokkonen iloitsee myös siitä, että taiteen myyjä – myi hän sitten tauluja pakettiauton takakontista tai arvostetussa taidegalleriassa – on vastuussa myymästään tavarasta aiempaa tiukemmin.
 Keskusrikospoliisin hallussa olevia väärennettyjä tauluja Niko Mannonen / Yle
 Viimeisimmissä oikeuden päätöksissä on korostettu sitä, että juuri myyjällä on velvollisuus ottaa selvää, onko myytävä tavara aitoa.
 Lisää turvaa ostajalle tuo myös se, että rahanpesu vaikeutuu. Se koskee myös taidekauppaa. Tavaran epäilyttävästä alkuperästä pitää tehdä selkoa.
 – EU:n niin sanottu viides rahanpesudirektiivi tuodaan kansalliseen lainsäädäntöön. Vihdoin myös taidekauppaa harjoittavat luetaan mukaan rahanpesun ilmoitusvelvollisten joukkoon.
 Lykätäänkö väärennetyt teokset roviolle?
 Jyväskylän yliopiston tutkijatohtori ja taidehistorioitsija  Teija Luukkanen–Hirvikoski  sanoo, että opiskelijoille tekee hyvää kurkistaa myös taiteen nurjalle puolelle ja alamaailmaan.
 – Minut on yllättänyt se, että Suomessa, jossa taidemarkkinat ovat pienet ja nuoret, jyllää kymmenien miljoonien taideväärennösbisnes. Haluan, että opiskelijat tiedostavat, milloin pitäisi hälytyskellojen soida.
 Onko suuri osa kulttuuriperinnöstämme sitten vaarassa paljastua väärennetyksi? Kestävätkö kultakauden teoksina pidetyt aarteet tiukan tarkastelun?
 Teija Luukkanen-Hirvikoski muistuttaa tavallista taiteen ostajaa siitä, ettei heppoisin perustein milloinkaan kannata kalliita ostoja tehdä.
 Taidehistorioitsija, tutkijatohtori Teija Luukkanen-Hirvikoski, Jyväskylän yliopisto Niko Mannonen / Yle
 – On myönnettävä, että meillä väärennetään kultakauden teoksia ja jonkun verran nykytaidettakin. Mutta en halua pelotella ketään. Täytyy muistaa, että valtaosa taideteoksista on kuitenkin aitoja.
 Poliisi on takavarikoinut väärennöksiä tähän mennessä satamäärin. Kaikista ei tosin vielä ole lainvoimaista päätöstä. Ylikonstaapeli Kimmo Nokkonen kertoo, että yhtään teosta ei ole tuhottu.
 – Meidän intresseissä ei ole niiden hävittäminen. Meillä on nyt hyvät vertailuaineistot tunnettujen väärentäjien tekemistä töistä. Eivätkä nämä teokset ole suuri ongelma säilytyksenkään kannalta. Ei tässä tarvitse mitään rovioita ruveta sytyttelemään.
 Lue lisää:
 10 henkilöä sai vankeustuomion Suomen suurimmassa taideväärennösvyyhdissä – gallerian omistaja ja hänen puolisonsa joutuvat maksamaan 13 miljoonan euron korvaukset
 Mikä tahansa taulu voi olla aito väärennös – kovia väitteitä taidekaupasta
 Syyttäjä: Suomalaiset hyväuskoisia taulukaupoissaan – "Liikaa luotetaan pelkkään sanaan"
 Jopa viidesosa kuvataiteesta väärennettyä Suomessa

Poliisi: Väärennetty taulu on kuin nyrkkirauta – Teos on saatava rikoksentekovälineenä pois taidemarkkinoilta


Summary: Pelimannimusiikin rinnalla soivat marokkolaisen naisyhtyeen rituaalimusiikki ja Siperian shamaanittaren luontoäänet.

Kaustisen ensi kesän kansanmusiikkifestivaali henkii perinteisen pelimannimusiikin lisäksi kansainvälisyyttä, rytmiä ja savolaista menoa. Luvassa on 1 700 konserttia vajaan viikon aikana. Uutena ohjelmassa on viittomakielinen musiikki, sillä ohjelmaa on osin rakennettu kuuloalan järjestöjen kanssa.
 – Festivaalilla on viittomakielen tulkkeja, viitottua ja viittomakielistä musiikkia sekä kehon rytmiikkaan perustuva kehonkielen tanssiworkshop. Esiintymässä on Suomen tunnetuin viittomakielinen rap-artisti Signmark, vertaistoiminnan suunnittelija Susanna Salokannel Kuulovammaisten Lasten Vanhempien Liitosta luettelee.
 Hän muistuttaa, että myös kuuro tai kuulovammainen aistii musiikkia esimerkiksi rytmin avulla. Kuuloelämystä voidaan helpottaa myös apuvälineillä, joita on käytettävänä myös festivaaleilla.
 Kolme teemaa
 Kaustisen musiikkifestivaali on ensi kesänä aiempia vuosia kansainvälisempi. Yksi tapahtuman teema on "Maailmalla – kansainvälisyys kansanmusiikissa ja kansantanssissa". Tämä teema tuo festivaalille muun muassa marokkolaisten naisten suggestiivista rituaalimusiikkia, jossa yhdistyvät runous ja tanssi.
 – Naiset esittelevät Gnawa-perinnettä. Erikoista on, että tätä perinnettä naiset eivät ole saaneet esittää aiemmin julkisesti, festivaalin ohjelmajohtaja Anne-Mari Hakamäki kertoo.
 Kansainvälisyyttä edustaa myös Olena "Uutai" Podluzhnaya. Tämä Siperian shamaanitar on nähty Englannin Talent-kisan semifinalistina.
 – Nyt hän tuo Kaustiselle shownsa, jossa pääsee keskelle Siperian maisemaa. Olena soittaa huuliharppua, laulaa ja imitoi monenlaisia eläimiä.
 Kansainvälisyyden lisäksi kansanmusiikkijuhlien teemoina ovat rytmi ja Savon maakunta.
 – Savolaiset ovat koko viikon esillä erilaisin kokoonpanoin. Heillä on muun muassa kirkkokonsertti ja kaustislaisten pelimannien kanssa yhteistyössä konsertteja. Tänne tulee myös murretyöpajoja. Meininki Kuopion torilta tuodaan Keski-Pohjanmaan areenalle perjantaina, Hakamäki sanoo.
 Kaustisen kansanmusiikkiviikko on perinteisesti pelimannien suurta juhlaa. Viime vuonna festivaalilla esiintyi 518 pelimanniryhmää, ja näillä näkymin tämä määrä ylitetään ensi kesänä. Festivaalivieraita 4 300 asukkaan kuntaan odotetaan yli 40 000.

Kaustisen festivaali soi heinäkuussa myös viittomakielellä


Summary: Empire-sarjan musta ja homoseksuaalinen tähti Jussie Smollett sanoo joutuneensa vihahyökkäyksen kohteeksi tammikuussa.

Yhdysvalloissa syyttäjä on hylännyt kaikki 16 syytettä amerikkalaistähti  Jussie Smollettia  vastaan.
 Empire-sarjassa näytellyttä Smollettia syytettiin itseensä kohdistuneen viharikoksen lavastamisesta.
 Hänen epäiltiin palkanneen ystäviään esittämään väkivaltaista hyökkäystä hänen kimppuunsa, sekä lähettäneen itse itselleen uhkakirjeen, joka sisälsi homovastaisia ja rasistisia herjoja.
 Smollettin motiiviksi väitettiin sitä, että hän halusi itselleen lisää julkisuutta ja palkkaa.
 Tapaus sai myös poliittisia piirteitä, kun Smollettille saapuneessa herjakirjeessä ylistettiin presidentti  Donald Trumpia .
 Kun tiedot lavastussyytteistä tulivat julkisuuteen,  vaati Trump Smollettilta anteeksipyyntöä .

Syytteet amerikkalaisnäyttelijää vastaan hylättiin – epäiltiin viharikoksen lavastamisesta


Summary: Kaasuautoja ostettaisiin, jos tankkausasemia olisi enemmän ja valtio tukisi edes vähän niiden hankkimista.

Uusin ferrarinpunainen kuorma-auto odottelee lähtöä muuttokeikalle Niemen varikon pihalla.
 Ferraria autossa on tosin vain väri, sillä biokaasulla käyvän auton moottorin ääni on todella hiljainen eikä pakoputken päästä tuleva kaasu karvastele nenää ollenkaan.
 Muuttoliike Niemi alkoi reilut kaksi vuotta sitten hankkia kaasukäyttöisiä kuorma-autoja. Nyt erikokoisia autoja on jo 25 kappaletta.
 – Tänä vuonna hankitaan viidestä kymmeneen autoa lisää, asiakkuusjohtaja  Juha Niemi  lupaa.
 Yritys on ollut tienraivaaja raskaan kaluston ympäristötalkoissa. Suomessa oli  viime vuoden lopussa  liikenteessä reilut 94 000 kuorma-autoa. Niistä vain hieman yli 40 kävi kaasulla. Käytännössä siis yksi yritys on hankkinut noin puolet koko maan kaasukäyttöisistä kuorma-autoista. Kaasulinja-autoja oli viime vuoden lopussa 46 kappaletta.
 Muuttoliike Niemi on luvannut uusia koko autokalustonsa käymään biokaasun voimalla vuoteen 2040 mennessä.
 – Tavoite ei ole muuttunut mihinkään. Olemme myös valmiita aikaistamaan tavoitetta, jos vain autojen tekninen kehitys antaa siihen mahdollisuuden, Niemi jatkaa.
 Käyttökokemusten mukaan Niemen biokaasua käyttävien autojen polttoainekustannukset ovat 10–30 prosenttia pienemmät verrattuna dieseliin. Auton kalliimpaa hankintahintaa ei tällä säästöllä kuitenkaan ehditä kuroa umpeen.
 – Kustannukset jäävät yhtiön piikkiin, Juha Niemi sanoo.
 Hankintahinta ja harvat kaasuasemat harmina
 Niemen muuttoautojen lisäksi liikenteessä on muutamia kaasuautoja eri puolilla Suomea.
 Esimerkiksi Kuljetusliike Vähälä käyttää yhtä autoa Vaajakosken ja Helsingin välisellä reitillä. Alkuvuodesta myös Valio kertoi ottaneensa käyttöön biokaasua käyttävän maidon keräilyauton.
 Biokaasun käyttö kaluston polttoaineena kiinnostaa toki muitakin kuljetusyrittäjiä, mutta toistaiseksi kaluston ripeämpää uusimista ovat hidastaneet harvahko nesteytetyn maa- tai biokaasun (LNG ja LBG) jakeluverkko sekä auton hankintahinta, joka on dieselkäyttöistä kuorma-autoa selvästi korkeampi.
 Lisäksi varsinkin pitkiä rahtilinjoja erikoispitkillä yhdistelmillä ajavat kuljetusyrittäjät sanovat, että markkinoilla ei ole vielä ollut kyllin tehokkaita autoja vetämään kaikkein raskaimpia ajoneuvoyhdistelmiä.
 – Valmistajilla on ollut tarjota kaasukäyttöisiä autoja, jotka pystyvät vetämään noin 60 tonnin kuormia. Meillä uudet investoinnit kohdistuvat pääosin yli 34 metriä pitkiin ja 76 tonnia painaviin HCT-ajoneuvoyhdistelmiin. Niihin ei ei ole vielä saatavissa sopivaa veturia, toimitusjohtaja  Ville Koramo  Kuljetusliike Kantola & Koramosta kertoo.
 HCT (High Capacity Transport) on raskaan liikenteen uusi ajoneuvoluokka, joka mahdollistaa erikoispitkät ajoneuvoyhdistelmät ja kasvattaa tuntuvasti kuljetuskapasiteettia.
 Kuusamossa pääkonttoriaan pitävässä kuljetusyhtiössä on kuitenkin voimakas tahto hankkia ensimmäinen kaasuauto, koska ympäristönsuojelu on korkealla yrityksen arvoissa. Silti auton hankinta on voitava perustella myös taloudellisesti.
 – Tällä hetkellä näyttäisi siltä, että pidemmille runkoväleille tällainen kaasuyhdistelmä on järkevä investointi. Sen takaisinmaksuaika on järkevissä rajoissa, Ville Koramo toteaa.
 Yksi este kaasukäyttöisen auton hankinnasta voi poistua, kun valtiollisen kaasuyhtiön Gasumin kaasuasema valmistuu Kuopioon mahdollisesti jo tulevana kesänä.
 Kevään ja kesän aikana valmistunevat myös asemat ainakin Ouluun, Lahteen ja Seinäjoelle. Gasumin tavoite on rakentaa noin kymmenen uutta asemaa joka vuosi eri puolille Suomea.
 Ilmastotavoitteet pysyvät horisontissa
 Nykyinen kaasuautojen hankintavauhti ei riitä lähellekään täyttämään valtion tavoitteita raskaan liikenteen päästöjen vähentämiseksi.
 Hallituksen linjausten  mukaan Suomessa olisi 50 000 kaasuautoa vuonna 2030. Viime vuoden lopussa kaasuautoja oli Suomessa vajaat 1200. Niistä siis alle sata oli kuorma- tai linja-autoja, vaikka raskaan liikenteen osuus liikenteen hiilidioksidipäästöistä on noin kolmannes.
 – Vähän ihmettelen, että valtio ei edelleenkään ole lähtenyt tukemaan ympäristöystävällisten autojen hankintaa, vaikka 50 000 auton kaasuautotavoite on hyvin tiedossa. Konkreettiset toimet ovat jääneet puuttumaan, Juha Niemi moittii.
 CNG säiliön kyljessä tarkoittaa paineistettua maakaasua. Säiliöön voi tankata yhtä hyvin myös paineistettua biokaasua (CBG). Antti Lähteenmäki / Yle
 Samaa mieltä on Suomen kuljetus ja logistiikka SKAL, joka on raskaan liikenteen etujärjestö. Se on pitänyt ääntä hankintatuen puolesta.
 Hankintatuen lisäksi SKAL on pitkään puhunut ammattiliikenteelle suunnatusta polttoaineiden verotuesta.
 – Keino siihen on ammattidiesel. EU on hyväksynyt käytännön, jossa ammattiliikenteen harjoittajalle palautetaan polttoaineveroa ostetuista litroista, SKAL:n toimitusjohtaja  Iiro Lehtonen  sanoo.
 Juha Niemi ei juuri usko hankintatuen toteutumiseen, mutta biodieselin tai biokaasun kohdalla verohuojennus olisi järkevä keino vauhdittaa ympäristöystävällisten autojen hankintaa.
 – Gasum on valtion omistama yhtiö, joten valtion olisi helppo vaikuttaa polttoaineen hintaan, Niemi tokaisee.
 SKAL toivoo vaalien jälkeen muodostettavan uuden hallituksen ottavan ohjelmaansa polttoaineverojen keventämisen maanteiden tavaraliikenteessä.
 Polttoaineen hinta on raskaassa liikenteessä merkittävä kuluerä. Eräs satoja autoja liikenteessä pyörittävä yrittäjä kertoo, että yhden eurosentin hinnannousu tarkoittaa heille 120 000 euron lisälaskua vuodessa. Summa lähentelee yhden kaasukäyttöisen kuorma-auton hintaa.
 Lue myös:
 Tieliikenteen harvinaisuudet: upouudet hybridirekat ja Pohjoismaiden ensimmäinen 3-akselinen LNG-rekka vähentävät päästöjä
 Lappeenranta ottaa käyttöön biokaasubussit kolmantena kaupunkina Suomessa

Biokaasulla käyvä kuorma-auto on yhä harvinaisuus Suomen teillä – reilusta neljästäkymmenestä autosta puolet löytyy yhden yrityksen varikolta


Summary: Kansainvälisten vaalitarkkailijoiden mukaan Thaimaan parlamenttivaalien ääntenlaskennassa tapahtui virheitä.

Thaimaan parlamenttivaalien alustavien tulosten perusteella näyttää todennäköiseltä, että maata viisi vuotta hallinnut sotilasjuntta pysyy kiinni vallassa vaalien jälkeenkin.
 Jo etukäteen demokratiajärjestöt arvostelivat, että Thaimaan perustuslaki ja vaalisäännöt varmistavat juntalle valta-aseman.
 Äänestäjät valitsivat sunnuntaina edustajat 500-paikkaiseen parlamentin alahuoneeseen. Alustavien tulosten jälkeen sekä juntan tukipuolue Palang Pracharat että sen viisi vuotta sitten syrjäyttämä Pheu Thai -puolue ilmoittivat voittaneensa vaalit ja alkavansa muodostaa hallitusta.
 Pheu Thai katsoo saaneensa suurimman paikkamäärän ja Palang Pracharat eniten ääniä. 350 suoraan valittavasta paikasta oli menossa 137 Pheu Thaille ja 97 Palang Pracharatille.
 Thaimaalaisnainen äänesti sunnuntaina Bangkokissa.  Diego Azubel / EPA
 Sotilasjuntta kuitenkin valitsee parlamentin ylähuoneen 250 senaattoria ilman vaaleja. Molemmat parlamentin huoneet valitsevat yhdessä pääministerin.
 Palang Pracharat -puolue haluaa pitää juntan johtajan, pääministeri  Prayuth Chan-ochan  vallassa.
 Bangkok Postin mukaan  kuusi demokratia-mielistä puoluetta aikoo Phue Thain johdolla ilmoittaa keskiviikkona aikomuksistaan muodostaa hallitus.
 Nämä puolueet olisivat saamassa parlamentin alahuoneeseen 252 edustajaa eli pienen enemmistön. Tämä jää kuitenkin kauas pääministerin valintaan vaadittavasta 376 paikasta.
 "Askel kohti demokratiaa"
 Pääministeriäänestyksessä juntalla ja sen tukipuolueilla tulee todennäköisesti olemaan selkeä enemmistö.
 Thaimaan pääministeri Prayut Chan-ochan lehdistötilaisuudessa tiistaina.  Rungroj Yongrit / EPA
 Suomen Thaimaan-suurlähettiläs  Satu Suikkari-Kleven  korostaa, että vaalien tulokset ovat vielä epäviralliset ja perustuvat osittain arvioihin. Hän kuitenkin arvioi, että Thaimaa siirtyi vaaleissa juntan sanelemista ehdoista huolimatta kohti demokratiaa.
 – Mielestäni vaalit olivat askel kohti demokratiaa, vaikka on selvää, että juntan perintö näkyy eri tavoin, kuten 250 nimitetyssä senaattorissa ja 20 vuoden strategiassa, jota tulevien hallitusten on lähtökohtaisesti velvollisuus noudattaa.
 Thaimaalaiset eivät halua paluuta poliittiseen kuohuntaan
 Näissä vaaleissa poistuu sotilasjuntalle mittavat valtaoikeudet antava artikla 44.
 – Riippumatta tulevan hallituksen kokoonpanosta on tilanne erilainen, koska nyt koossa on vaaleilla valittu parlamentti, jossa tulee olemaan myös todellinen oppositio. Jatkossa toimitaan eri pelisäännöillä kuin viimeiset viisi vuotta, koska Thaimaassa on vaaleilla valittu lainsäädäntöelin.
 Punapaitojen mielenosoitus Bangkokin keskustassa toukokuussa 2010.  EPA/BARBARA WALTON
 Kelta- ja punapaitojen mielenosoituksen jatkuivat Thaimaassa ja erityisesti Bangkokissa vuosien ajan. Punapaidat ovat Pheu Thain tukijoita. Nyt samanlaista poliittista levottomuutta ei ainakaan vielä ole näköpiirissä, Suikkari-Kleven arvioi.
 – On myönteistä, että vaalit sujuivat rauhallisesti. Levottomuuksia ei ollut edes Etelä-Thaimaan konfliktimaakunnissa. Thaimaalaiset eivät halua palata poliittisen kuohunnan aikaan. Tällä hetkellä kuohunnasta ei ole merkkejä, mutta on tärkeää, että tulevina viikoina tehtävät ratkaisut kunnioittavat vaalitulosta.
 Thaimaan parlamenttivaalien tulos on määrä vahvistaa 9. toukokuuta.
 Vaaleissa paljastui epäselvyyksiä
 Kansainvälisten vaalitarkkailijoiden mukaan Thaimaan parlamenttivaalien ääntenlaskennassa paljastui runsaasti epäselvyyksiä ja virheitä, sanoi vaaleja tarkkaillut The Asian Network for Free Elections (Anfrel) tiistaina.
 Järjestön mukaan ääntenlaskennan ongelmat johtivat siihen, että alustavat tulokset olivat hyvin epätarkkoja ja tämä vahingoitti vaalien uskottavuutta. Anfrelin mukaan ei kuitenkaan ole syytä uskoa, että epämääräisyydet olisivat vaikuttaneet vaalien kokonaistulokseen.
 Anfrel ei ottanut kantaa vilppiväitteisiin, joiden mukaan joillakin äänestysalueilla annettujen äänten määrä olisi ollut äänioikeutettujen määrää suurempi tai että äänestysaktiivisuus olisi ollut joillain alueilla kaksinkertainen verrattuna rekisteröityneiden äänestäjien määrään.
 Myös Thaimaan entinen pääministeri ja maan sisäpolitiikkaa maanpaosta käsin hämmentävä  Thaksin Shinawatra   arvosteli vaaleja BBC:n haastattelussa .
 Thaimaan entinen pääministeri Thaksin Shinawatra Dubaissa vuonna 2011.  Ali Haider / EPA
 Pheu Thai -puoluetta lähellä olevan Thaksinin mukaan vaaleissa tapahtui paljon väärinkäytöksiä. Phue Thain suosio näytti laskeneen vaaleissa sen saamasta paikkamäärästä huolimatta ja kannattajat ovat esittäneet syytöksiä vaalipetoksesta.
 Thaksin syrjäytettiin sotilasvallankaappauksessa vuonna 2006. Kahdeksan vuotta myöhemmin armeija syrjäytti valtaan nousseen Thaksinin sisaren  Yingluck Shinawatran .
 Aikaisemmin sotilasvallankaappauksia on Thaimaassa ollut vajaa parikymmentä.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Thaimaan asevoimat junaili itselleen vaalivoiton
 Yle Thaimaassa: Bangkokin nuoret yrittävät kaataa sotilasjuntan vaaleissa

Thaimaalaiset eivät halua palata poliittiseen kuohuntaan, arvioi Suomen Bangkokin-suurlähettiläs


Summary: Keväisin ja syksyisin merivesi paljastaa, mitä pinnan alta löytyy.

Tästä on kyse Merivesi on kirkkaimmillaan keväisin ja syksyisin Leväkukinnat ja tulvavesien tuoma maa-aines sameuttavat vettä erityisesti rannikolla Kevätkukinnan huippu ajoittuu huhtikuun puoliväliin
 Itämeri kimmeltää nyt paikoitellen erityisen kirkkaana. Ennen leväkauden alkua näkyvyys ulkosaaristossa kohti pohjaa on parhaimmillaan jopa viisi metriä.
 Saimme havaintoja Örön saarelta, joka on Kemiönsaaren kunnassa sijaitseva linnakesaari Itämeren syleilyssä.
 Örön saarella asuva  Jarmo Vehkakoski  on seurannut vuosia meren liikehdintää ja sen elämää myös pinnan alla. Viikonlopun kevätaurinko loi valollaan niin upean näyn, että Vehkakoski halusi jakaa Ylelle näkemänsä.
 – Nyt merivesi näytti olevan poikkeuksellisen kirkasta. Tuntuu kivalta ja mukavalta.
 Vehkakosken ottamissa kuvissa paljastuu meren mutaa ja kevätauringon kultaisilla juovilla raidoittamia kiviä. Vehkakoski on erityisen mielissään siitä, miten terveeltä Itämeri näyttää. Ainakin päältäpäin katsottuna.
 Kirkas merivesi on kevään ja syksyn iloja
 Kirkkaana hohtava merivesi kevätaikaan ei ole mitenkään poikkeuksellista. Jarmo Vehkakoski on ihaillut kirkkaita vesiä myös myöhäissyksyllä. Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) erikoistutkija  Seppo Knuuttila  vahvistaa Vehkakosken havainnot.
 – Itämerellä, eteläisillä rannikkovesillämme vesi voi olla näin kirkasta melko tyypillisesti myöhäissyksystä varhaiskevääseen.
 Merivesi on paikoitellen nyt niin kirkasta, että pohjan voi nähdä jopa viiden metrin syvyydessä.  Jarmo Vehkakoski
 Aivan rannikon tuntumassa kirkkaus riippuu eniten sateisuudesta, joka heijastuu jokien virtaamiin. Maalta kulkeutuu tulvavesien mukana lähinnä pelloilta peräisin olevaa, hienojakoista maa-ainesta.
 Jokivesien samentava vaikutus ei ulotu ulkosaaristoon asti, mutta rannikolla tätä on jo havaittavissa.
 Leväkausi alkaa parin viikon sisällä
 Kirkkaana hohtavaa merivettä ei päästä ihailemaan enää viikkoa tai pari pidempään. Yksi suurista tekijöistä on leväkausi.
 Suomen ympäristökeskus seuraa kauppalaivoille asennetuilla automaattisilla mittalaitteilla levien määrää Itämerellä. Vielä viime viikolla määrä oli alhainen pohjoisella Itämerellä, mutta jonkinlaista kasvua oli jo havaittavissa, kertoo erikoistutkija Seppo Knuuttila.
 Knuuttila tutki Jarmo Vehkakosken Örön rannalta ottamia kuvia.
 – Kuva Öröstä osoittaa, että pii- ja panssarisiimalevien muodostama kasviplanktonin kevätkukinta ei ole vielä alkanut Saaristomerellä.
 Kevätkukinnan huippu ajoittuu tyypillisesti huhtikuun puolivälin tienoille. Pii- ja panssarisiimalevien kevätkukinta on määrällisesti Itämeren suurin leväkukinta.
 Tänä talvena meri ei jäätynyt Örön saarella lainkaan. Meriveden pinnalla on ollut korkeintaan ohut, maitolasimainen jäämatto. Luntakin Vehkakoski muistelee olleen vain viidestä seitsemään senttiä.
 – Vaikeaa sanoa, paljonko tulee laskeumavettä mantereelta.
 Hetki ennen talven tuloa, myöhäissyksyllä, Vehkakoski pääsee vielä iloitsemaan kirkkaista vesistä.
 – Sitten tuleekin niin pimeää, marraskuun rännät ja muut, ettei paljon pohjaa näy.
 Kirkas vesi ei tarkoita, että vesi on puhdasta
 Kirkkaus sinällään ei kuitenkaan paljasta mitään veden todellisesta puhtaudesta. Se selviää vain laboratorioanalyyseissa.
 Veden kirkkaudesta ei voi esimerkiksi päätellä levien kasvulle tärkeiden liukoisten fosfori- ja typpiyhdisteiden määrää.
 Varsinkin kesällä vesien kirkkaus riippuu ennen kaikkea sinilevien määrästä. Erityisesti keväällä, mutta joskus myös alkusyksystä vesiä samentaa pii- ja panssarilevien kukinta. Nämä levät aiheuttavat veden rusehtavan sävyn.
 – Joinain vuosina myös sinilevien kukintaa on havaittu vielä myöhään syksyllä, jopa jäidentuloon saakka. Näin kävi viime syksynä Suomenlahdella, kertoo Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija Seppo Knuuttila.

Näin kirkas on Itämeri ulkosaaristossa ennen leväkautta – tilanne voi muuttua viikossa


Summary: Ruotsi, Norja ja Tanska ovat jo kieltäneet alaikäisten avioliitot. Selvitimme lakimuutoksen vaikutuksia ja muita avioliiton esteitä Suomessa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Tästä on kyse Alaikäiset eivät voi jatkossa poikkeusluvallakaan solmia avioliittoja. Serkukset saavat yhä mennä naimisiin vapaasti. Poikkeuslupa voidaan myöntää tädin, sedän tai enon kanssa vihkimiseen.
 Alaikäisten avioliitoille tulee kohta stoppi. Vaikka lain mukaan avioliittoon ei saa mennä alle 18-vuotias, voi oikeusministeriö vielä toukokuun loppuun asti antaa poikkeusluvan erityisistä syistä alaikäiselle.
 Poikkeuslupaa varten ministeriö on kuullut alaikäisen hakijan huoltajaa. Jos hakija on ollut alle 16-vuotias ja huoltaja on vastustanut liittoa, on ministeriö hankkinut lausunnon lastensuojeluviranomaiselta.
 Poikkeusluvan tarvetta on oikeusministeriön mukaan yleisimmin perusteltu uskonnollisella vakaumuksella. Yhtenä hakijajoukkona ovat olleet vuosikymmenten saatossa lestadiolaiset. Alle 17-vuotiaalla myönnetyt luvat ovat kuitenkin olleet harvinaisia. Niiden perusteena on ollut raskaus.
 Yleisesti ottaen me suomalaiset olemme kyllä kaikki enemmän tai vähemmän serkkuja.  Markus Perola
 Viime vuosina alaikäisyyteen liittyviä poikkeuslupahakemuksia on tullut ministeriöön 10–30 vuosittain. Vuonna 2017 hakemuksia saapui 11, joiden perusteella myönnettiin seitsemän lupaa. Valtaosa viime vuosina luvan saaneista alaikäisistä hakijoista on ollut 17-vuotiaita tyttöjä.
 Tämä poikkeuslupamenettely tulee kuitenkin tiensä päähän 1. kesäkuuta 2019 lähtien. Silloin alaikäisten avioliittojen poikkeuslupamenettely kumotaan. Jatkossa siis vain 18 vuotta täyttäneet voivat solmia avioliiton.
 Alaikäisten mahdollisuudesta solmia avioliitto on viime vuosina luovuttu muun muassa Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.) perustelee poikkeuslupakäytännön poistamista lapsen edulla.
 – On lapsen edun mukaista, että lapsi voi vasta täysi-ikäisenä puhtaasta omasta tahdostaan solmia avioliiton. Poikkeusluvista luopumalla annamme myös kansainvälisen signaalin, että emme hyväksy alaikäisten avioliittoa, Häkkänen totesi  ministeriön lokakuisessa tiedotteessa .
 Serkukset saavat mennä naimisiin vapaasti
 Lähisukulaisen kanssa naimisiin ei saa mennä. Isä, äiti ja sisarukset ovat lain mukaan kiellettyjä kumppaneita.
 "Kukaan ei saa mennä naimisiin isänsä, äitinsä, näiden vanhempien tai muun suoraan takenevassa polvessa olevan sukulaisensa kanssa eikä lapsensa, lapsenlapsensa tai muun suoraan etenevässä polvessa olevan sukulaisensa kanssa. Sisarukset ja puolisarukset eivät saa mennä keskenään avioliittoon." (Avioliittolaki 234/192)
 Sukulaisuussuhde voi olla liian läheinen avioliitolle, oli sukulaisuussuhde sitten biologinen tai adoptioon perustuva.
 Kukaan ei vahdi serkusten avioliittoaikeita. AOP
 Vaikka laissa kielletään myös avioliittoon meneminen veljen tai sisaren jälkeläisen kanssa, oikeusministeriö voi antaa tähän luvan erityisistä syistä. Jos poikkeuslupa heltiää, puoliso voi siis olla täti, setä tai eno. Nämä liitot ovat ministeriön mukaan hyvin harvinaisia. Käytössä olevien tietojen perusteella vaikuttaisi siltä, että 2000-luvulla on ollut kaksi hakemusta ja näihin on myönnetty lupa avioliittolain 2 luvun 9 § perusteella.
 – Kummassakaan tapauksessa minulla ei ole tarkempia tietoja siitä, onko kyse ollut biologisesta sukulaisuudesta, sanoo hallitussihteeri  Johanna Nyberg .
 Serkukset saavat mennä naimisiin vapaasti. Kukaan ei tiedä, kuinka paljon tällaisia avioliittoja on solmittu.
 – Todennäköistä on, että serkuksia on naimisissa keskenään. Mutta koska tällainen ei ole este avioliitolle, ei sitä sen kummemmin tilastoidakaan, kertoo henkikirjoittaja  Marjo Valkonen  Uudenmaan maistraatista.
 Maistraattien ja seurakuntien toteuttamassa avioliiton esteiden tutkinnassa tulee eteen tilanteita, joissa avioliittoon aikoo ihminen, jolla on aiempi avioliitto yhä voimassa. Silloin ei naimisiin voi mennä.
 – Asiakirja-aineistoa tarvitaan esteiden tutkimiseksi, jos avioliitoon aikovan siviilisääty ei ilmene väestötietojärjestelmästä. Kysymys on tällöin käytännössä aina ulkomaalaisesta, joka ei asu Suomessa, jatkaa Valkonen.
 Jos toisena osapuolena on ulkomaalainen, avioliiton esteiden tutkinta on tavallista hitaampaa, sillä lähtömaasta pitää tilata asiakirjoja.
 Avioliiton esteiden syistä ei kerätä Suomessa systemaattisesti tietoa.
 – Ei ole mitään oikeusperustetta kerätä tällaista tietoa, sanoo Kirkkohallituksen rekisterijohtaja  Sanna Heickell .
 Genetiikkatutkija, jonka ukki ja mummi ovat serkuksia
 Usein ajatellaan, että vanhempien välinen sukulaisuus tarkoittaa automaattisesti geneettisiä häiriöitä jälkeläisillä. Näin yksioikoisesti eivät asiat tutkijan mukaan mene. Jos niin sanotut ensimmäiset serkukset jakavat perimänsä, se on melko turvallista jälkeläisten kannalta.
 – Jaettu perimä laimenee nopeasti puoliintuen jokaisella askeleella. Esimerkiksi sisarukset jakavat puolet perimästään, mutta serkukset enää keskimäärin kahdeksasosan. Tämä laskee nopeasti sairastumisriskiä jälkeläisillä, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa tutkimusprofessorina työskentelevä  Markus Perola .
 Genetiikka on pitkälti sattumankauppaa. Perola tosin muistuttaa, että jos molemmat vanhemmat jakavat saman geenin saman virheellisen muodon, lapsen mahdollisuus saada peittyvästi periytyvä sairaus on normaalia suurempi. Esimerkkinä näistä harvinaisista taudeista voi tutkijan mukaan käyttää suomalaisen tautiperinnön sairauksia, joista useimmat saavat aikaan lapselle vakavan kehitysvamman ja ovat perheelle omanlaisensa tragedia.
 – Tämä ilmiö on varmastikin aikanaan esi-isiemme yhteisöissä jo havaittu. Onneksi tällaiset mutaatiot ja sairaudet ovat erittäin harvinaisia, joten läheistenkin sukulaisten lapset useimmiten syntyvät täysin normaaleina.
 Markus Perola on erikoistunut kansantautien perimään, genetiikkaan sekä kansantauteihin. Hän on itse esimerkki ihmisestä, jonka isovanhemmat olivat serkuksia.
 – Vaikka isovanhempani ovat olleet serkuksia, tässä minä olen. Tosin ystäväni on vitsaillut, että asian kyllä huomaa. Yleisesti ottaen me suomalaiset olemme kyllä kaikki enemmän tai vähemmän serkkuja.

Alaikäisten avioliitoille tulee kohta stoppi – erityistapauksissa puolisoksi hyväksytään yhä täti, setä tai eno


Summary: Suomessa lähes tuntematon Satu Kähkönen on yksi Ukrainan vaikutusvaltaisimmista ihmisistä.

Tästä on kyse Satu Kähkönen on Maailmanpankin maajohtaja Ukrainassa, Valko-Venäjällä ja Moldovassa Valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta, väitteli Yhdysvalloissa kansantaloustieteestä
 Suomalaisen Satu Kähkösen pesti on vähintään yhtä huikea kuin työhuoneesta avautuva näkymä miljoonakaupunki Kiovan yli.
 Maailmanpankin maajohtajana Kähkönen on Ukrainan myrskyisän murroksen keskellä yksi maan tärkeimmistä vaikuttajista.
 Kähkösen päätyö on korruption kitkeminen, joten työsarkaa riittää. Ukrainassa valtaa kulisseissa käyttävät suurliikemiehet, niin kutsutut oligarkit, joilla on yhteyksiä likipitäen kaikkialle poliitikoista oikeuslaitokseen.
 – Oligarkit ovat edelleen vaikutusvaltaisia, mutta heidän valtansa on pikkuisen murentunut viimeisen viiden vuoden aikana. Korruptiokin on vähentynyt, Kähkönen toteaa.
 Maailmanpankin maajohtaja Satu Kähkönen valmistautuu Ukrainan maatalousministerin tapaamiseen. Antti Kuronen / Yle
 Korruption kitkemisen lisäksi Kähkösen tehtäviin kuuluu talousuudistusten ajaminen.
 Maailmanpankki tukee ja lainoittaa Ukrainan uudistushankkeita miljardeilla euroilla. Siksi Kähköstä kuunnellaan vallan korkeimmissa sfääreissä presidentinlinnassa ja hallituskabineteissa.
 Tavalliseen työpäivään saattaa kuulua esimerkiksi maatalousministerin tapaaminen ja tiukan palautteen antaminen siitä, etteivät udistukset edisty toivotussa tahdissa.
 Työtä tehdään Kähkösen mukaan ympäri vuorokauden seitsemänä päivänä viikossa. Ei siis ihme, että epäusko ottaa toisinaan vallan. Kun niin käy, Kähkönen tuijottaa työhuoneensa ikkunasta Kiovan läpi kulkevaa Dnepr-jokea.
 – Työ on raskasta, Kähkönen myöntää.
 – Mutta palkitsevaa, koska näemme työmme tuloksia, hän jatkaa.
 Ukrainalaiset nousivat korruptoitunutta presidentti viktor Janukovitsia vastaan Maidan mielenosoituksissa alkuvuodesta 2014. EPA/YEVGENY MALOLETKA
 Kovat panokset Ukrainassa
 Viisi vuotta sitten Kiovan keskustaan Maidanin aukiolle linnoittautuneet mielenosoittajat ajoivat korruptoituneen presidentin Viktor Janukovitšin maanpakoon Venäjälle. Mielenosoittajat vaativat uudistuksia: oikeusvaltiota, loppua korruptiolle ja EU-jäsenyyttä. He halusivat panna pisteen Venäjän vaikutusvallalle Ukrainassa.
 Vastatoimet eivät antaneet odottaa itseään. Venäjä valtasi Krimin niemimaan ja ryhtyi lietsomaan sotaa Itä-Ukrainan Donbasissa. Pian Venäjältä valui miehiä ja aseita rajan yli, ja Itä-Ukrainassa oli käynnissä sota.
 Tapahtumat ajoivat Ukrainan syvään talouskriisiin.
 Monet tärkeät kaivokset jäivät miehitetyille alueille ja Venäjän kauppa tyrehtyi. Bruttokansantuote romahti järkyttävät 16 prosenttia.
 Juuri tuota vuosien 2014-2015 romahdusta Kähkönenkin nyt paikkaa.
 Väkijoukko seurasi Vladimir Putinin puhetta suurelta videonäytöltä Sevastopolissa 18. maaliskuuta. Zurab Kurtsikidze / EPA
 Hänen mukaansa Ukrainassa on vaikeasta tilanteesta huolimatta onnistuttu kuluneessa viidessä vuodessa tekemään enemmän uudistuksia kuin edeltävänä kahtena vuosikymmenenä yhteensä.
 Yksi isoimmista onnistumisista on pankkisektorin perkaaminen, josta kertoessaan Kähkönen innostuu.
 Presidentti Janukovitšin aikana Ukrainassa suoritetussa maailmanluokan huijauksessa ukrainalaispankkien omistajat varastivat asiakkaidensa talletuksia kymmenien miljardien eurojen edestä.
 Valvonnan puuttuessa rahat onnistuttiin vaivihkaa siirtämään Kyproksen kaltaisiin veroparatiiseihin ja asiakkaat jäivät nuolemaan näppejään.
 – Näin mittavaa pankkisektorin väärinkäyttöä emme ole kohdanneet missään päin maailmaa, Kähkönen kertoo.
 Pankkialaa on vakautettu paitsi lisäämällä valvontaa, myös sulkemalla puolet pankeista.
 Janukovitšin ryöväystaloudesta tultu pitkä matka
 Pankkiala on oiva esimerkki korruption laajuudesta ennen Maidania.
 Presidentti Janukovitšin lähipiiriä kutsuttiin “perheeksi”, mafiatyylisen toiminnan vuoksi. “Perheen” arvioidaan anastaneen ainakin 40 miljardia euroa valtion varoja.
 Maidanin vallankumouksen myötä niistä ajoista on menty eteenpäin.
 Valuuttakurssi- ja eläkeuudistukset ovat kannustavia esimerkkejä, mutta eivät riittäviä. Kähkösen mukaan neuvostoaikaisia rakenteita on edelleen liikaa.
 – Suurin haaste on hidas talouskasvu. Vaikeasta talouskriisistä on noustu kasvu-uralle, mutta kasvu on liian hidasta, vain 2-3 prosentin luokkaa.
 Siksi kotitalouksien tulotaso on edelleen hyvin matala. Ukrainalaisista neljännes elää köyhyydessä.
 Ilman uudistuksien jatkamista Ukrainan kasvunäkymät ovatkin Kähkösen mielestä masentavat.
 – Maailmanpankki sai juuri valmiiksi kasvuraportin, joka osoittaa, että Ukrainalta menee ainakin viisikymmentä vuotta Puolan nykyisen tulotason saavuttamiseen. Vuonna 1991 maat olivat samalla tasolla, mutta Puola uudistui nopeasti, Ukraina ei.
 Itä-Ukrainassa vanhukset ovat jääneet pitkälti oman onnensa nojaan. Natalia Soldatova avusti Nadeždaa ennen kansainvälisen rahoituksen päättymistä. Antti Kuronen / Yle
 Maaliskuun lopussa järjestettävät presidentinvaalit ovat Kähkösen mukaan vedenjakaja.
 – Tämä on erittäin tärkeä hetki. Seuraava presidentti ratkaisee, mihin talouspolitiikka Ukrainassa etenee. Onko seuraava presidentti valmis taistelemaan korruption kitkemiseksi, jatkamaan Ukrainan integroimista muuhun maailmaan ja tekemään vaikeita rakenneuudistuksia, Kähkönen luettelee.
 Presidentinvaalien tulos ratkeaa huhtikuussa. Nykyistä, Maidanin vallankumouksen jälkeen presidentiksi valittua Petro Porošenkoa on kritisoitu korruption vastaisten toimien hitaudesta. Porošenkon kovimmat haastajat ovat tv-koomikko Volydymyr Zelenskyi ja entinen pääministeri Julija Tymošenko.
 Ukrainan presidentti Petro Porošenko parlamentissa Kiovassa maanantaina 26. marraskuuta. Stepan Franko / EPA
 "Käyn Suomessa kahdesti vuodessa"
 Satu Kähkösen vaikutusvalta Ukrainassa tulee selväksi, mutta miten suomalainen päätyy johtamaan finanssilaitosta maailmanpolitiikan polttopisteeseen?
 – Sattumalta ja kovan työn tuloksena.
 Helsingin kauppakorkeakoulusta valmistunut Kähkönen sai Fullbright -stipendin Yhdysvaltoihin. Väiteltyään kansantaloustieteen tohtoriksi Pennsylvanian yliopistosta, hän jäi maahan akateemiselle uralle.
 Siinä sivussa Kähkönen konsultoi Maailmanpankkia, joka värväsi osaajan. Siitä on vierähtänyt lähes kaksi vuosikymmentä.
 – Heti ensimmäisenä päivänä tiesin, että tämä on juuri sitä mitä haluan tehdä. En ole katsonut taakseni.
 Kähkösen päätehtävä on neuvotella Ukrainan johdon kanssa. Antti Kuronen / Yle
 Aasia, Afrikka ja Itä-Eurooppa ovat tulleet tutuiksi. Ainoa manner, jossa Kähkönen ei ole työskennellyt on Etelä-Amerikka.
 – Ammatillisesti yhteydet Suomeen ovat heikot, mutta veljeni ja äitini asuvat siellä. Käyn Suomessa kaksi kertaa vuodessa.
 Kähkönen kertoo lukevansa suomalaista kirjallisuutta ja pyrkivänsä seuraamaan entisen kotimaansa uutisia.
 – Suomalaisen aviomieheni kanssa puhumme suomea. Myös lukeminen on tärkeää kielen ylläpitämiseksi.
 Yksi osoitus Kähkösen osaamisesta oli pesti Maailmanpankin makrotaloustoiminnan johtajana. Kähkösen mielestä on ollut palkitsevaa toimia naisena miehisen finanssimaailman huipulla.
 Hänen lähtökohtansa on selvä: sukupuoli ei saa vaikuttaa työhön, keskeistä on osaaminen.
 – Naisilla ja tytöillä on oltava esikuvia. Siksi on tärkeää, että naisia on johtotehtävissä finanssipuolella. Esimerkiksi täällä Ukrainassa en ole kohdannut ongelmia sen suhteen.
 EPA-EFE/SERGEY DOLZHENKO
 Oligarkit vastustavat korruptiouudistuksia
 Suorapuheinen Kähkönen myöntää, että Ukraina on edelleen oligarkkivetoinen talous - Ukrainan yritysten kokonaisvaroista noin neljännes on oligarkkien hallinnassa. Maailmanpankissa ilmiötä kuvataan termillä Crony capitalism, jonka voisi kääntää Hyvä veli -taloudeksi.
 – Täällä on pieni klikki liikemiehiä, joilla on suhteettoman suuri vaikutus talouspolitiikan päätöksiin. Heillä on omat tuomarit ja parlamenttiedustajat.
 Kähkösen mukaan tällä on hyvin negatiivinen vaikutus talouden kehitykseen ja kasvuun.
 Viime vuosina silmukka oligarkkien ympärillä on kuitenkin kiristynyt. Siinä Satu Kähkösellä on ollut merkittävä rooli.
 – Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto painostavat yhdessä Ukrainan hallitusta uudistuksiin. Viimeisen neljän vuoden aikana Ukraina on saanut aikaiseksi korruption vastaisen lainsäädännön ja alkanut toimeenpanna sitä.
 Ukrainassa on perustettu myös korruption vastainen syyttäjänvirasto sekä omaisuusilmoitusjärjestelmä virkamiehille ja poliitikoille. Tänä keväänä tämä järjestelmä viedään päätökseen, kun perustetaan korruption vastainen tuomioistuin.
 – Erityisen tuomioistuimen luominen on hyvin poikkeuksellista, mutta Ukrainan tapauksessa katsotaan sen olevan ainoa vaihtoehto korruption kitkemiseksi.
 Maailmanpankki arvioi, että oligarkkien vallan vähentäminen ja lisääntynyt kilpailu piristäisi Ukrainan talouden kasvuvauhtia jopa parilla prosentilla vuodessa.
 Ivan valmistautuu lähtemään poterosta. Avdijivka, Itä-Ukraina. Antti Kuronen / Yle
 Mustan mullan luvattu maa.
 Oligarkkien valtaa on kaikkialla - maataloudessakin.
 Oligarkit käyttävät hyväkseen suljettua maataloutta, jossa maanomistajat saavat vain viljellä peltojaan itse tai vuokrata niitä muille. Myyminen ei ole sallittua. Kähkösen mukaan oligarkit vuokraavat maatalousmaata polkuhintaan.
 – Keskimääräinen vuokra hehtaarista maatalousmaasta on Ukrainassa 37 dollaria, kun naapurimaassa joutuu maksamaan vähintään 200-300 dollaria.
 Yksi syy heikkoon tuottavuuteen on, että oligarkit tyytyvät tuottamaan matalan tuottavuuden helppoja lajikkeita, kuten vehnää. Ukrainassa hehtaari tuottaa 413 dollaria, kun Ranskassa tuotto on 2500 dollaria hehtaarilta.
 Heikkoa tuottavuutta olisi helppo kasvattaa. Ukrainalla on viljelykelpoista maata kaksi kertaa enemmän kuin Ranskassa. Lisäksi Ukrainan maaperä on poikkeuksellisen viljavaa, maapallon mustasta mullasta kolmannes on siunaantunut tänne.
 Siksi maatalousmarkkinoiden avaaminen on Satu Kähkösen mukaan yksi Ukrainan tärkeimmistä uudistustarpeista.
 – Arvioimme, että se nostaisi koko talouden kasvuvauhtia puolellatoista prosentilla vuodessa. Se on huomattava kasvu, Maailmanpankin Ukrainan maajohtaja toteaa.
 Ukrainan tilanteesta ja presidentinvaaleista voi keskustella Yle-tunnuksin klo 20 asti.

Ukrainassa Maailmanpankkia johtaa suomalaisnainen, joka ei pelkää oligarkkien vallan haastamista – tuloksiakin on tullut


Summary: Tuoreen tutkimuksen mukaan rahapeleistä aiheutuvat haitat eivät ole vähentyneet odotusten mukaisesti.

Rahapelihaitat eivät ole Suomessa vähentyneet odotusten mukaisesti. Hallitsemattomasti pelaavilla ongelmat ovat kärjistyneet ja muuttuneet entistä vakavammiksi, käy ilmi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  tutkimuksesta .
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtaja  Kirsi Leivo  pitää tuloksia huolestuttavina. Leivon mukaan Veikkauksen pitäisi onnistua rahapeliongelmien ehkäisyssä nykyistä paremmin.
 – Rahapeliongelman ehkäisy pitäisi olla Veikkauksen ykköstavoite ja sen pitäisi heijastua kauttaaltaan siihen, miten Veikkauksen toimintaa ja strategiaa kehitetään, miten johtoa palkitaan, kenelle Veikkaus markkinoi ja miten pelinhallinnan välineitä kehitetään.
 Leivo peräänkuuluttaa nyt kulttuurinmuutosta yhtiössä.
 – Aika paljon painopistettä on voitontavoittelulla ja kasvun tavoittelulla ja pelihaittojen ehkäisy tulee siinä sivussa. Tärkeysjärjestystä pitäisi muuttaa. Ensisijaisesti pelihaittojen minimointi ja vasta sen jälkeen katsotaan, paljonko on tuotettu voittoa.
 Veikkaus tuotti viime vuonna voittoa yli miljardi euroa. Tuotoilla rahoitetaan muun muassa sosiaali- ja terveysjärjestöjen toimintaa, nuorisotyötä, kulttuuria, taidetta, tiedettä ja liikuntaa.
 – Peliongelmaisten ahdingolla ei ole kestävää rahoittaa hyviä asioita. Pelaamista rahoitetaan paljon pikaluotoilla, eläkkeillä ja toimeentulotuilla. Ei ole yhteiskunnan kannalta järkevää rahoittaa hyviä asioita ottamalla rahaa sieltä, missä sitä ei ole, Leivo painottaa.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtaja Kirsi Leivo. Mårten Lampén / Yle
 Monopoli paras tapa haittojen ehkäisyyn
 Raha-automaattiyhdistys, Finntoto ja Veikkaus yhdistettiin vuoden 2017 alussa Veikkaus Oy:ksi. Fuusion tarkoitus oli vähentää rahapeleistä aiheutuvia haittoja.
 THL:n tutkimuksessa haluttiin selvittää, millaisia vaikutuksia rahapelijärjestelmän uudistuksella on ollut rahapelaamiseen ja siitä aiheutuneisiin haittoihin.
 Veikkauksen mukaan tutkimus on tehty liian aikaisin. Pelihaittojen torjunta vie yhtiön mukaan enemmän aikaa.
 Haittojen ehkäisy on EU:n sallima peruste sille, että Veikkauksella on valtion ohjaama monopoli rahapeleihin.
 Leivo ei lähtisi purkamaan Veikkauksen rahapelimonopolia, vaikka toivottuja tuloksia ei ole vielä saatukaan. Leivo uskoo, että vapailla pelimarkkinoilla rahapelihaittojen ehkäiseminen olisi vähintään yhtä vaikeaa, ellei vaikeampaa.
 – Monopoli on järkevä tapa ehkäistä rahapelihaittoja. Nyt tärkeintä on pistää Veikkaus kuntoon. On ihan selvä, että meidän on helpompi pistää monopoli kuntoon, kuin avata markkinat kilpailulle ja sen jälkeen yrittää pistää asia kuntoon.
 Vastaavanlainen monopolimalli on Euroopassa käytössä tällä hetkellä vain Norjassa. Monissa muissa maissa, kuten Ruotsissa, on käytössä lisenssimalli, jossa yrityksillä on oikeus tarjota rahapelitoimintaa siihen maahan, mihin sillä on lisenssi.
 Jos Suomessa olisi käytössä lisenssimalli, lisenssin myöntäisivät Suomen viranomaiset ja yritys olisi tilivelvollinen viranomaisille ja se maksaisi veroja Suomeen.
 – Ruotsissa on ollut haasteita, kun kilpailu on vapautettu ja meidän kannattaa nyt tarkasti seurata, miten Ruotsi tässä onnistuu, Leivo sanoo.
 Veikkauksen valvotuissa pelitiloissa on peliautomaatteja, lottopelejä, toto-pelejä sekä mahdollisuus veikata suosikkia urheiluvedonlyönnissä. Pekka Tynell / Yle
 KKV:llä tekeillä oma selvitys
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto on parhaillaan tekemässä omaa selvitystä siitä, täyttääkö Veikkauksen toiminta monopolin oikeutuksen.
 KKV on huolissaan esimerkiksi rahapeliautomaattien sijoittelusta ja markkinoinnista suomalaisille.
 Samalla on tarkoitus tutkia ulkomaisen nettipelaamisen määrä ja siihen vaikuttavat tekijät.
 – Olisi tärkeää saada tästä tutkimustietoa, jotta voidaan arvioida sitä, mitkä sääntelytoimenpiteet ja Veikkauksen toimenpiteet vaikuttavat ulkomaille pelaamisen määrään. Näistä ulkomaisista nettipeleistä tuntuu aiheutuvan vielä enemmän ongelmia kuin Veikkauksen omista peleistä, Leivo kertoo.
 Viraston oman selvityksen on määrä valmistua vuoden loppuun mennessä.
 Lisää aiheesta:
 Pelivelkoja, epätoivoa ja itsetuhoa – Veikkausuudistus ei vähentänyt rahapelaamisen synkimpiä seurauksia
 Kilpailuvirasto vaatii Veikkauksen monopolia ja pelihaittoja perusteelliseen syyniin – Veikkaus puolustautuu: "Olemme haittojen osalta Euroopan keskitasolla"
 Rahapelit halutaan lisenssijärjestelmään – ministeriö puolustaa nykyistä monopolimallia

Kilpailuvirasto: Veikkauksen pitää pystyä ehkäisemään rahapeliongelmia tehokkaammin – "Aika paljon painopistettä on voitontavoittelulla"


Summary: Ympäristöystävällisemmän ruoan veroale voi olla EU-säädösten vastainen. Asiantuntijat epäilevät, ettei se ohjaa kulutustottumuksia toivottuun suuntaan.

Verotuksen asiantuntijat eivät lämpene sosiaalidemokraattien linjaukselle ympäristölle ja ilmastolle vähemmän haitallisten tuotteiden alemmasta arvonlisäverosta.
 Demareiden puheenjohtaja  Antti Rinne  kertasi  Ylen puheenjohtajatentissä  (kohta 43:18 - 44:07) puolueen vaaliohjelmaa kestävän kehityksen arvonlisäverosta, koska linjaus oli jäänyt Rinteen aiempien puheiden takia epäselväksi:
 “Muun muassa kiertotalouspalveluihin ja kestävän kehityksen tuotteisiin tulee soveltaa kevyempiä verokantoja. Nythän meillä on ruoan arvonlisävero 14. Kun kevyempiä verokantoja sovelletaan puhtaaseen ruokaan, se tarkoittaa alempaa verokantaa. Tämä on meidän malli, mitä nyt viedään eteenpäin, selvityksen kautta."
 Aiemmin  Ylen suuressa vaalikeskustelussa  Rinne mainitsi korotetun veron kohteeksi brasilialaisen häränfileen. Kun liha- ja maitoveropuheista nousi kohu, Rinne täsmensi SDP:n tarkoittavan ympäristöystävällisten tuotteiden alempaa verotusta:
 "Ainakaan tämä ei tule koskemaan liha- tai maitoveroa. SDP ei sellaisia veroja halua. Me halutaan, että kestävän kehityksen näkökulmasta alennetaan niiden tuotteiden verotusta, jotka ovat ilmaston kannalta järkeviä ja positiivisia.”
 Kysyimme verotuksen asiantuntijoilta, onko "puhtaan ruoan" alempi arvolisävero mahdollista toteuttaa. Näistä syistä he eivät innostu ajatuksesta.
 1. EU-lainsäädäntö rajoittaa samanlaisten elintarvikkeiden verottamista eri tavoin.
 Helsingin yliopiston vero-oikeuden professori  Marjaana Helminen:
 – EU:n arvonlisäverodirektiivi säätelee tarkkaan sen, millaisia verokantoja saa olla ja millä edellytyksillä. Siellä ei voi olla samankaltaisille tuotteille erilaista alv-kantaa.
 Valtiovarainministeriön arvonlisäveroyksikön päällikkö, hallitusneuvos  Tommi Parkkola:
 – Ei ole mahdollista toteuttaa tällä hetkellä. Meitä sitovassa EU:n arvonlisäverodirektiivissä on luettelo hyödykkeistä, joihin alennettua verokantaa voidaan soveltaa. Tämän yhteislainsäädännön takia alennetut verokannat eivät ole nyt mahdollisia.
 – Teoriassa voidaan ajatella, että kun elintarvikkeet ovat jo nyt alennettujen veronkantojen luettelossa, eri tuotteisiin voitaisiin soveltaa toiseen kymmenen ja toiseen 14 prosentin alv-veroa. EU-tuomioistuimen käytäntö kuitenkin sanoo, että toisiaan korvaaviin tuotteisiin ei voida soveltaa eri verokohtelua.
 Suomessa tuotteiden ja palveluiden  yleinen arvonlisäverokanta  on 24 prosenttia. Alennettu arvonlisävero, 14 prosenttia on esimerkiksi elintarvikkeilla sekä ravintola- ja ateriapalveluilla. Vieläkin alemmin verotetaan esimerkiksi kirjoja, lääkkeitä ja taksipalveluja, niihin lisätään kymmenen prosentin arvonlisävero. Nollaverokannasta löytyy muun muassa yleishyödyllisten yhteisöjen jäsenlehtien ja mainosten myynti.
 Helsingin yliopiston vero-oikeuden professori Marjaana Helminen. Kjell Lindroos / Yle
 2. Eri tuotteet on hankala määritellä laissa ja tuotteiden hiilijalanjäljen laskeminen on vaikeaa.
 Hallitusneuvos Tommi Parkkola:
 – Täytyisi löytää objektiivinen peruste eri tuotteiden erotteluun. Tämä on käytännössä erittäin vaikeaa. Millainen ruoka on joko terveyssyistä tai ilmastoperustein parempi kuin toinen? Kuka sen määrittelee, ja onko se määriteltävissä niin yksiselitteisesti, että se kestää EU:n kilpailulainsäädännön vaatimukset? Kilpaileva yritys, joka tuottaa toisenlaisia hyödykkeitä, voisi riitauttaa luokittelun oikeudessa.
 Professori Marjaana Helminen:
 – Aina on hyvä selvittää, mutta en lähtisi ollenkaan toteuttamaan. Meillähän on kokemuksia esimerkiksi sokeri- ja makeisverosta. Tällainen on lainsäädäntöteknisesti erittäin ongelmallinen sen takia, että aina kun on hyvin samankaltaisia tuotteita, kuten elintarvikkeita, se rajanveto on aina keinotekoista ja hankalaa. Mikä kuuluu lain piiriin, mikä ei kuulu? Kuulostaa, ettei ole kauhean toteuttamiskelpoinen.
 3. Ympäristöystävällisen ruoan alv-ale ei ohjaisi kulutusta haluttuun suuntaan.
 Professori Helminen:
 – Hankalaksi menee. Päämäärä on hyvä, mutta se ei välttämättä toimi, kuten on toivottu. Ohjausvaikutus jäisi todennäköisesti heikoksi tai se aiheuttaa helposti ohjausvaikutuksia, joita ei oltu toivottu.
 Hallitusneuvos Parkkola:
 – Selvityksissä on todettu, ettei ohjaava vaikutus olisi tehokas. Taloustieteellisessä kirjallisuudessa on myös kyseenalaistettu alennetun arvonlisäveron taloudellinen tehokkuus. Ekonomistipiireissä on lähdetty siitä, että tehokkain ja paras verojärjestelmä on sellainen, missä alennettuja verokantoja on mahdollisimman vähän, ja tämä ohjausvaikutus toteutetaan muilla keinoin. Tämä on luonnollisesti poliittinen valinta.
 – Arvolisävero on valtionverotuksen näkökulmasta rahakone, jolla valtiolle pyritään hankkimaan tuloja mahdollisimman neutraalisti, tehokkaasti ja pienin kustannuksin. Sen järjestelmän luonteeseen sopii huonosti tällaiset ohjaavat tehtävät. Sitä varten on olemassa muita parempia keinoja.
 Valtiovarainministeriön arvonlisäveroyksikön päällikkö, hallitusneuvos Tommi Parkkola. Yle
 Tällainen keino voisi olla  valmistevero.  Valtion kassan kerryttämisen lisäksi valmisteverolla voi olla myös muun muassa terveys- ja ympäristöpoliittisia tavoitteita eli sillä pyritään ohjaamaan suomalaisten kulutusta haluttuun suuntaan.
 – Sielläkin on omia ongelmia luokittelussa ja vaikutusten arvioinnissa eli sekään ei ole ihan yksinkertainen asia.
 Esimerkiksi makeisveron kanssa kävi niin, että valmistajat muokkasivat tuotteitaan vastaamaan lainsäädäntöä. Kun makeisvero kohdistui karkkeihin ja jäätelöön, makeisteollisuus muunsi suositut suklaapatukat kekseiksi, koska niistä ei tarvinnut maksaa makeisveroa.
 Valmisteverosta valitettiin EU-komissiolle, koska sen katsottiin olevan kiellettyä valtiontukea. Hallitus  perui veron vuonna 2017.
 Lue lisää:
 Lihansyönti sai keskustelun tunteikkaaksi – puheenjohtajat eivät tehneet irtiottoja: Lue analyysi suuresta vaalikeskustelusta
 SDP:n Antti Rinne myönsi Ylen vaalitentissä, ettei hän tiedä puolueensa vaaliohjelman lopullista hintalappua – lue liveanalyysi täältä

Veroasiantuntijoilta tyrmäys demareiden "puhtaan ruoan" arvonlisäverolle: "Päämäärä on hyvä, mutta se ei välttämättä toimi"


Summary: Valtion ravitsemusneuvottelukunnan mukaan WWF:n ruokasuositus on turhan kireä, mutta hyväksi planeetalle ja ihmiselle.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Maailman Luonnon Säätiö  WWF:n tiistaina julkaisema ruokasuositus  ilmastomuutoksen torjumiseksi on luettu tarkkaan Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK:ssa.
 WWF:n suosituksessa on kuusi kohtaa.
 Yle Uutisgrafiikka
 WWF:n ruokasuositukseen tutustunut MTK:n asiantuntija  Marjukka Manninen  sanoo, että kanamunien vähäisyys suosituksessa pääsi yllättämään.
 – Kananmunahan on ihan mahtava muna. Se on pienessä paketissa ihmiselle helposti imeytyvä ja tosi ravintorikas. Vaikea on löytää sellaista tuotetta, mikä olisi niin ravintorikas kuin kanamuna on.
 Manninen toivoisi, että syömisen rajoittamisen sijaan, ihmiset katsoisivat paremmin ruokahävikin perään. Siihen voi MTK:n mukaan jokainen valinnoillaan helposti vaikuttaa.
 – Kananmuna on siinäkin mielessä mahtava tuote, että se säilyy tosi pitkään ja vielä huoneenlämmössä. Se on hyvä vararuoka kotona, eikä se heti vanhene.
 Asiantuntijat eivät osaa kertoa tarkkaa syytä, miksi WWF:n suosituksessa kananmunia on niin vähän.
 Kananmunan hiilijalanjäljestä ei MTK:llakaan ole tarkkaa tietoa. Marjukka Manninen lupaa, että munantuottajat ottavat asian kuitenkin vakavasti.
 – Parhaillaankin on menossa tutkimuksia siipikarjalihan osalta. Toivotaan, että saadaan myös kananmuna siihen mukaan, jotta saataisiin tietoa, mikä on suomalaisen siipikarjalihan ja sen kanamunan hiilijalanjälki.
 WWF:n ruokasuosituksen perustelu, että broilerit syövät tyypillisesti soijaa, ja Suomessa soija syödään pääosin broilerin ja kananmunan muodossa, ei sekään kelpaa MTK:lle.
 – Jos katsotaan munivan kanan rehukoostumusta, niin eniten se sisältää kotimaista viljaa. WWF:n ruokasuositus perustuu ilmeisesti globaaliin tutkimukseen. Rehustuksessa on isoja eroja kananmunan tuotannossa maailmanlaajuisesti. Suomessa kanojen rehu pohjautuu kotimaiseen viljaan.
 VRN: Ilmasto otetaan huomioon uusissa ravintosuosituksissa
 Valtion ravitsemusneuvottelukunnan puheenjohtaja, maa- ja metsätalousministeriön elintarviketurvallisuusjohtaja  Sebastien Hielm  toteaa, että WWF on suosituksineen ”hyvällä asialla”.
 – Yleensä kestävä kehitys ja ravitsemus kulkevat ihan käsi kädessä. Voi olla, että WWF:n suositukset johtuvat WWF:n painotuksista ja ovat turhan kireät. Mutta lähtökohtaisesti jos mietitään, mikä on hyväksi planeetalle, on se hyväksi myös ihmiselle.
 VRN on Suomessa taho, joka laatii kansalaisille tieteelliseen näyttöön perustuvat viralliset ravitsemussuositukset. Myös Hielm suosittelee punaisen lihan vähentämistä, mutta broilerin, munien ja maidon kohdalla VRN ei ole WWF:n tiukalla linjalla.
 – Ravitsemuksellisesti ei ole perusteltua, että siihen suuntaan pitäisi mennä, mutta toisaalta, ei niistä välttämättä haittaakaan ole.
 Uusien virallisten ravintosuositusten laatiminen on juuri alkanut. Työ kestää kuitenkin pitkään, sillä tuoreita pohjoismaisia suosituksia saadaan vasta vuonna 2022. Ja siitä kestää yleensä vuodesta kahteen ennen kuin myös Suomen kansalliset suositukset saadaan päivitettyä.
 VRN:n puheenjohtaja Hielm tietää, että 6-8 vuoden välein tehtävien päivitysten painotukset muuttuvat joka kerta.
 – Tällä kerralla varmaan tullaan katsomaan sitä ruuan kestävyyttä vielä tiukemmin.
 Tulevissa ravintosuosituksissa VRN tutustuu myös EAT-Lancet komission  tutkimustietoon . WWF:n tiistaina julkaisemat ruokasuositukset perustuvat juuri EAT-Lancetiin.
 – Se on hyvä meta-analyysi, jossa asioita on katsottu monelta kantilta ja nimenomaan planeetan kantokyvyn kautta. Ympäristönsuojelun vinkkelistä se on varsin painava julkaisu. On kaikki syy ottaa se tosissaan.
 VRN:n puheenjohtaja muistuttaa, että jos lihaa haluaa syödä, niin kalan ja kanan syönti on hyötysuhteeltaan huomattavasti tehokkaampaa kuin naudan- ja sianlihan syönti. Pienempinä eläiminä ne tarvitsevat vähemmän tilaakin.
 Lue myös:
 WWF:n uusi ruokasuositus: Korkeintaan kuusi kananmunaa kuukaudessa, punaista lihaa kerran viikossa ja lasi maitoa päivässä

MTK ihmettelee WWF:n ruokasuositusten vähäisiä kananmunia: ”Kananmunahan on ihan mahtava muna”


Summary: Joillain alueilla läpinäkyvä vihannespussi sopii biojätteen pakkaamiseen, mutta toisaalla sen käyttö on kielletty.

Tästä on kyse Biojätteen pakkaamisohjeet vaihtelevat alueittain. Biohajoavat pussit eivät sovellu biojätteen keräykseen, jos jätteestä tehdään biokaasua. Kompostoinnissa biopussit hajoavat mullaksi muun jätteen mukana
 Kierrätys ei aina toimi maalaisjärjellä. Vaikka toisin voisi luulla, kaupoissa myytävät biohajoavat muovipussit eivät sovi biojätteen kierrättämiseen kaikkialla Suomessa.
 Esimerkiksi Kainuussa vuodenvaihteen jälkeen uusitun lajitteluohjeen mukaan biojätteet suositellaan pakkaamaan paperipussiin.
 – Sitten voi käyttää kaupoista saatavaa muovista ja läpinäkyvää vihannespussia tai taitella sanomalehdestä oman pussin, kertoo Kainuun jäteyhtiö Ekokympin käyttöpäällikkö  Esa Kumpulainen .
 Kainuussa biojäte kannattaa pakata mielummin läpinäkyvään muovipussiin kuin biohajoavaan pussiin.  Kalle Niskala / Yle
 Biojätteen pakkausohjeissa on alue- ja kuntakohtaisia eroja. Kainuun lisäksi biohajoavan pussin käyttö on kielletty esimerkiksi Hämeenlinnan ja Hyvinkään ympäristöissä toimivan jäteyhtiö Kiertokapulan ohjeistuksessa.Toisin on HSY:n toiminta-alueella Helsingissä, jossa biojätepussi soveltuu biojätteeksi.
 Muun muassa Keski-Pohjanmaalla toimiva Ekorosk ohjeistaa, että  biojätteet voi pakata kotona muovipussiin . Kuitenkaan biojätettä ei saa pakata kaupan hevi-osastolta saataviin läpinäkyviin muovipusseihin, toisin kuin Kainuussa. Ekoroskin alueella ruoantähteiden kääreeksi kelpaavat myös kartonkipakkaukset eli vaikkapa muropaketit.
 Alueiden erot johtuvat jätteen jatkokäsittelystä. Biojätteestä voidaan tuottaa polttoaineena käytettävää biokaasua tai se voidaan kompostoida mullaksi.
 Biohajoava pussi sopii kompostointiin, muttei biokaasun valmistukseen.
 – Biohajoava pussi on venyvää materiaalia ja se saattaa jäädä kiinni murskaimeen. Biojätteen käsittelyn kannalta toimivin ratkaisu on laittaa biojäte keräysastiaan ilman pussia tai käyttää paperipussia tai perinteistä muovikassia, kertoo Gasumin myynti- ja avainasiakaspäällikkö  Tommi Lehtosaari .
 Rekkaralli saastuttaa
 Kainuussa biohajoavan pussin käyttöä ei suositella, koska biojätteet menevät jatkokäsittelyyn Gasumin Oulun biokaasulaitokselle.
 Urakoitsijat keräävät biojätteet talouksien jäteastioista, jonka jälkeen ne kuljetetaan Kajaaniin Majasaaren jätekeskukseen. Jätekeskuksessa biojätteet kerätään kontteihin, jotka ajetaan kaksi kertaa viikossa Ouluun. Vuosittain biojätettä viedään Gasumin biokaasulaitokselle 4 000 tonnia eli 100 kuorma-autollista.

 Rekkarallilla on pieni vaikutus hiilijalanjälkeen, sillä yksi kuorma-auto kuluttaa dieseliä edestakaisella matkalla Kajaanin ja Oulun välillä noin 100 litraa. Hiilijalanjälkeä voisi pienentää omalla biojätelaitoksella, mutta siihen ei ole edellytyksiä.
 – Nykyiset jätemäärät eivät vielä siihen riitä, sanoo Ekokympin käyttöpäällikkö Esa Kumpulainen.
 Biokaasulaitokselle soveltuvat jätteet Puhdas ja kiinteä biojäte. Kinkkurasvat, keitot ja nesteet. Nämä voi kerätä kartonkiseen purkkiin ja laittaa siinä biojäteastiaan. Huonekasvit ja kasvien pehmeät osat.
 Kumpulaisen mukaan kainuulaisilla ei ole juuri ollut kysymyksiä uudistuneista ohjeista. Tämä voi johtua siitä, että ihmiset toimivat edelleen vanhan ohjeen mukaan tai sitten muutosohjeet ovat olleet selkeitä.
 Myös alueen urakoitsijat, jotka jätteitä keräävät, ovat saaneet ohjeita biojäteastioiden pusseista. Niissä ei tarvitse käyttää biohajoavaa jätepussia, vaan perinteistä mustaa jätesäkkiä.
 Kuluttajat saavat varmuuden alueensa jätteiden pakkaustavoista oman jätekeskuksen verkkosivulta tai kotiin jaettavasta ohjeistuksesta.
 Miten sinä pakkaat biojätteesi? Voit keskustella aiheesta jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.

Biojätteet tavalliseen muovipussiin? Ruoantähteiden kierrätysohjeissa on yllättäviä eroja


Liikenne- ja viestintäministeri  Anne Bernerin  (kesk.) valinta ruotsalaisen finanssijätti SEB:n hallitukseen on varmistunut. Asian vahvistaa STT:lle SEB:n viestintäjohtaja  Frank Hojem .
 Berner aloittaa yhtiön hallituksessa kesäkuun alussa. Hojemin mukaan tiistaina Tukholmassa kokoontunut yhtiökokous hyväksyi ehdotetut jäsenvalinnat ilman keskusteluja. Berner ei ollut itse paikalla yhtiökokouksessa.
 Bernerin ehdokkuus SEB:n hallitustehtäviin tuli alkuvuodesta julki yllättäen ruotsalaispankin yhtiökokouskutsusta, ja asiasta syntyi kohu. Aluksi julkisuudessa oli epäselvyyttä, milloin Berner tarkalleen aloittaisi hallituspestinsä. Kohun keskellä tarkentui, että Berner aloittaisi yhtiön hallituksessa vasta kesäkuun alussa.
 Bernerin ehdokkuus nousi esille helmikuussa eli ennen pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen eroilmoitusta ja muuttumista toimitusministeristöksi. Oikeuskansleri  Tuomas Pöyst i arvioi tuolloin, että Bernerin hallitusjäsenyydessä SEB:ssä ei ole juridista ongelmaa, jos jäsenyys alkaa aikaisintaan huhtikuun lopussa.
 Sipilä toivoo Berneriä eurovaaleihin
 Sipilä kertoi aiemmin tiistaina toivovansa, että Berner lähtisi ehdolle EU-vaaleihin.
 – Sitä pitää kysyä Berneriltä. Mielellään, Sipilä kommentoi Bernerin mahdollista lähtöä EU-vaaleihin.
 Sipilän mukaan SEB:n hallitusjäsenyydellä ei ole merkitystä mahdollisen EU-vaaliehdokkuuden kannalta.
 – Kyllä luottamustehtäviä on muillakin. Esimerkiksi pörssiyhtiöiden hallituksissa tai hallintoneuvostoissa tai vastaavissa tehtävissä on nykyisiä meppejä, Sipilä totesi STT:lle.
 Berner ei ole ehdolla kevään eduskuntavaaleissa. Hän ei ole vielä kertonut, onko hän ehdolla EU-vaaleissa.
 Aiheesta aiemmin :
 Bernerin meno SEB-pankkiin kertoo ilmiöstä – "Suomalaisten naisjohtajien kysyntä kasvaa maailmalla"
 Erikoinen kertomus – Näin tiedot Bernerin ehdokkuudesta SEB:n hallitukseen muuttuivat parissa päivässä

Berner valittiin ruotsalaispankki SEB:in hallitukseen


Summary: Ihminen on viimeksi käynyt kuussa vuonna 1972.

Varapresidentti  Mike Pence  kertoi tänään, että Yhdysvallat lähettää astronautteja kuuhun jo viiden vuoden päästä.
 Aikataulu on tiukentunut, sillä aiemmin presidentti  Donald Trump  on kertonut, että kuuhun tähdätään mahdollisesti 2030-luvulla.
 Ihminen on viimeksi käynyt kuussa vuonna 1972, kun amerikkalaiset Apollo 17 -ohjelman astronautit  Harrison Schmitt  ja  Gene Cernan  kävelivät kuun pinnalla.
 Ilmoittaessaan uudesta tavoitteesta, Pence mainitsi, että Kiina lähetti miehittämättömän aluksen kuuhun viime vuonna. Pencen mukaan Yhdysvaltojen täytyy ottaa itselleen johtoasema avaruudessa.
 Lue myös:
 Nasalle rahaa miehitettyihin lentoihin: "Saapa nähdä, olemmeko Marsissa 2030-luvulla"
 Trumpin hanke Yhdysvaltain omista avaruusjoukoista etenee – uusi puolustushaara olisi tasavertainen ilmavoimien kanssa
 Yhdysvallat tähtää Mars-lentojen touteuttamiseen 2030-luvulla

Pence: Yhdysvallat lähettää astronautteja kuuhun viiden vuoden päästä


Summary: Synesteetikon aistit linkittyvät poikkeavalla tavalla. Onko sinulla asiasta kokemuksia? Voit keskustella artikkelin lopussa.

Tästä on kyse Synestesia on ominaisuus, jossa tavanomainen aistimuksen ja kokemuksen välinen suhde toimii poikkeavalla tavalla. On olemassa useita synestesian lajeja, joissa aistit sekoittuvat toisiinsa ja aiheuttavat epätyypillisiä tuntemuksia ristiin. Jaakko Viitalähde on musiikin masteroija Kuhmoisista, joka kokee synestesiaa harmonioiden ja tiettyjen äänien suhteen. Joskus Viitalähde käyttää aistikokemuksiaan apuna työssään, joskus taas kokee, että synestesia jää taka-alalle. Tutkijat eivät ole vielä täysin selvittäneet, mistä synestesia johtuu.
 Masteroija  Jaakko Viitalähde  havahtui studiossaan epämiellyttävään hajuun. Jostain kantautui pistävän, pilaantuneen juuston löyhkä, joka keskeytti työn.
 Työstudiossa ei kuitenkaan ollut juustoa eikä edes jääkaappia, josta haju olisi voinut tulla. Perheen koira ei ollut huoneessa, ja Viitalähde muisti itse käyneensä pesulla.
 Hajun täytyi tulla jostain muusta.
 Viitalähde keskeytti työstämänsä kappaleen selvittääkseen hajua tarkemmin. Juustolöyhkä katosi. Se palasi vasta, kun Viitalähde käynnisti kappaleen uudestaan.
 Silloin hän tajusi, mistä haju tuli:
 – Huomasin, että hyvänen aika: se on tuossa saksofonisoolossa! Viitalähde kertoo.
 "Soittakaa hieman sinisemmin!"
 Viitalähde on hyvässä ja harvalukuisessa seurassa.  Joidenkin tutkimusarvioiden mukaan  vain nelisen prosenttia ihmisistä kokee synestesiaa. Silloin tavanomainen aistimuksen ja kokemuksen välinen suhde toimiikin poikkeavalla tavalla.
 Synestesiaa on havaittu muun muassa taiteilijoiden kertomuksista. Laulaja  Diandra  on kertonut synestesiastaan avoimesti julkisuudessa. Hänelle kirjaimet, numerot, nimet ja sanat ovat lapsesta asti näyttäytyneet  eri värein sävyttyneinä  (Iltalehti).
 Kun  Jean Sibelius  (1865–1957) kuunteli  C-duuria, hän aisti punaista.  F-duuri oli vihreä, D-duuri taas keltainen. Hieman aikaisemmin vaikuttanut unkarilainen säveltäjä ja pianovirtuoosi  Franz Liszt  (1811–1886) taas hämmensi orkesterimuusikoita ohjeistamalla:
 – Voi pyydän, herrasmiehet, soittakaa hieman sinisemmin! Tämä sävel vaatii sitä!
 Muut luulivat ensin Lisztin vitsailevan. Pikkuhiljaa heille kuitenkin selvisi, että Liszt  todella näki värejä sävelten soidessa  (Synesthesia Digital Library).
 Lisztin ohje oli tietenkin mahdoton pyyntö sellaiselle, jolle aistien sekoittuminen on vieras ilmiö. Ja vaikka orkesterissa olisikin ollut toisia synesteetikkoja, he eivät varmaankaan olisi nähneet samoja värejä samoissa sävelissä kuin Liszt. Synesteetikkojen kokemukset kun eivät vastaa mitään yhteistä sopimusta, vaan  jokaisella on omat versionsa  (HS, vain tilaajille) aistien cocktaileista.
 Jaakko Viitalähde havahtui juuston hajuun studiossaan. Kävi ilmi, että haju tulikin äänihavainnosta. Simo Pitkänen / Yle
 Suomessa synestesiaa ei ole juurikaan tutkittu. Havaintopsykologi  Jukka Häkkinen  pitää aihetta kuitenkin niin kutkuttavana, että kokosi synestesiasta tietoa teokseensa  Outojen kokemusten psykologia.
 Synestesiatutkimus on melko tuoretta, sillä ilmiö herätti tiedemaailman kiinnostuksen toden teolla vasta 1800-luvun loppupuoliskolla. 1980-luvulla amerikkalainen neurologi  Richard Cytowic  teki synestesiasta tunnettua tutkimuksissaan, jotka alkoivat pisteettömästä kanakastikkeesta.
 Ilman kontekstia edellinen lause on järjetön, mutta synestesiatutkimuksessa tapahtuma on merkittävä. Cytowicin tutkimukset saivat pontta illalliskutsuista, jossa talon isäntä oli tekemässä ruokaa keittiössä Cytowicin pitäessä tälle seuraa. Kokkauksia maistellessaan mies oli todennut: "Tässä kastikkeessa ei ole riittävästi pisteitä."
 Kävi ilmi, että illallista valmistava isäntä koki maut muotoina, joiden kosketuksen tunsi kädellään. Siitä alkoivat Cytowicin synestesiatutkimukset, ja ilmiön tunnettuus kasvoi.
 Olemmeko kaikki synesteetikkoja?
 Jaakko Viitalähde oli parikymppinen, kun alkoi kiinnittää huomiota äänimaisemien tuomiin tuntemuksiin. Hän havaitsi aistivansa tietyn harmonian erivärisinä palloina, kolmioina ja neliöinä, jotka soljuivat ja pulahtelivat jonkinlaisen pinnan alta esiin. Hän kuvailee niitä kuin säkilliseksi eri muotoisia vesileluja kylpyammeessa, nousemassa ja laskemassa vedenpinnan tuntumassa.
 Viitalähteen on vaikea erotella, näkeekö hän kuviot ja värit oikeasti silmissään vai aistiiko hän ne vain sielunsa silmin – raja on hiuksenhieno, ja kokemus niin kokonaisvaltainen, että hänen on vaikea selittää sitä sanoilla.
 Viitalähde ajattelee, että hänellä saattoi olla vastaavia kokemuksia lapsenakin, mutta joko ei muista niitä, tai ei vain kiinnittänyt asiaan huomiota tuolloin.
 – Oma ajatuksenjuoksuni on aina ollut omia ratoja menevää, hän sanoo hymyillen leveästi.
 Jaakko Viitalähde kokee käyttäneensä synestesiaa joitakin vuosia sitten hyödyksi työssään. Simo Pitkänen / Yle
 Häkkisen mukaan synesteetikot voidaan jakaa karkeasti kahteen ryhmään: projisoiviin ja assosioiviin synesteetikkoihin. Projisoiva synesteetikko todellakin näkee esimerkiksi kirjainten hehkuvan tiettyä väriä tai hopeaisen nauhan tanssivan silmiensä edessä. Heitä on synesteetikoista vain noin prosentti.
 Valtaosa synesteetikoista on assosiatiivisia synesteetikkoja, joille aistihavainnot synnyttävät järjestelmällisesti tiettyjä mielikuvia. Käsite "maanantai" voi assosiatiivisen synesteetikon mielessä olla vaikkapa mannapuuron värinen ja pilkullinen, eikä tuo mielikuva muutu vuosikymmenienkään kuluessa. Hän ei kuitenkaan näe sanaa "maanantai" silmiensä edessä mannapuuroisen hehkuvana, kuten projisoiva synesteetikko saattaisi nähdä.
 Käytännössä assosiatiivista synestesiaa ja vilkasta mielikuvitusta voi olla vaikea erottaa toisistaan. Jos on lapsuudessaan nähnyt luokan seinällä ison, punaisen A-kirjaimen taulussa, onko ihmekään, jos A-kirjain aiheuttaa aina punaisia mielikuvia?
 – Asia onkin veteen piirretty viiva, Häkkinen toteaa.
 Arkikielessäkin saatetaan käyttää kieltä tavalla, joka muistuttaa synesteettisiä kokemuksia. Laulajan ääni voi olla  hunajainen,  toisella on  terävä  kieli, kolmannen mielestä taideteos  näyttää oksettavalta.  Mutta on ehkä epätavallisempaa, jos  Mauno Koiviston  nimi tuo aina mieleen juustosuikeroiden maun, elokuvaohjaaja  Sergei Eisensteinin  ääni näyttää liekeiltä ja F-duuri on sininen.
 Häkkinen on pohtinut näkökulmaa, jossa ihmiset eivät olisikaan synesteetikkoja ja ei-synesteetikkoja, vaan kaikki olisivat synestesian suhteen jatkumolla. Jokaisella meistä olisi siten enemmän tai vähemmän taipumusta aistien kaleidoskooppiin.
 Vaha nolottaa, silkki ilostuttaa
 Masteroijana Jaakko Viitalähteen tehtävänä on  viimeistellä artistien levytykset  huippuunsa. Muutama vuosi sitten hän hoksasi, että synestesiasta oli tullut työn apuväline.
 – Rupesi tuntumaan siltä, että teen tätä hommaa muullakin kuin pelkästään kuuloaistilla, hän kertoo.
 Viitalähteelle masteroiminen on aistillisesti kokonaisvaltainen kokemus. Musiikissa on oltava tietty harmonia ja tekstuuri, jotta pinnan alla pulpahtelevat geometriset kuviot asettuvat kaikki mukavasti suhteessa musiikkiin. Asiaa on vaikea eritellä ulkopuoliselle: aivan kuin Viitalähteellä olisi jokin kuudes aisti, joka kertoo, kun kaikki muodot, äänet ja värit ovat sopivasti kohdallaan.
 – Viitisen vuotta sitten käytin geometrisiä aistimuksiani selvästi hyväkseni töissä. Tunsin, että kun palikat olivat sijoittuneet oikealla tavalla, työstettävä äänikin oli oikein.
 Jos radiosta tulee kappale, joka ei sovi Jaakko Viitalähteen aistien pirtaan, hän aistii kappaleen lähinnä kakofoniana.  Simo Pitkänen / Yle
 Jukka Häkkisen mukaan synestesian syntymekanismi on yhä osittain mysteeri. Yhden teorian mukaan synestesia on synnynnäinen ominaisuus, jolloin aivot ovat rakenteellisesti erilaiset, halusipa sitä tai ei. Silloin kaikki vauvat olisivat syntyessään synesteetikkoja ja kokevat jatkuvaa aistien ilotulitusta.
 – On hauska ajatus, että pikkuvauva olisi täyssynesteetikko, eikä erottaisi aistikanavia toisistaan. Se olisi aika psykedeelistä meininkiä, Häkkinen arvioi.
 Toinen teoria esittää, että synesteettiset ominaisuudet kehittyvät lapsen varttuessa. Silloin synesteetikkojen ja muiden aivojen rakenteessa ei olisi eroja, vaan erot syntyvät aivojen prosesseissa.
 Tein mitä pystyin, ja sain hajun häviämään.  Jaakko Viitalähde
 Toisaalta synestesian voi periaatteessa kehittää itselleen esimerkiksi huumeiden käytöllä tai aivovaurion tai silmäsairauden tuloksena.
 – Kattavaa teoriaa asiasta ei ole, ja yksi syy siihen voi olla, että synestesioita on monenlaisia, Häkkinen huomauttaa.
 Kertomuksista nimittäin selviää, että synesteetikkojen kokemukset ovat joskus happoisempia kuin parhaatkin tieteisfantasiat.
 Vuonna 2010 julkaistussa Neurocase-lehden  artikkelissa  kuvaillaan kahta parikymppistä synesteetikkoa. He olivat tavallisia opiskelijanaisia – paitsi että molemmilla eri tekstuurien koskettaminen laukaisi tietyn tunnetilan.
 Yksi haastateltava koki, että pehmeä nahka "karmi hänen selkäpiitään". Silkki nauratti. Fleece aiheutti inhoa.
 Toinen tunsi onnellisuutta ja turvaa tunnustellessaan silkkistä makuupussia, mutta nolostui vahan tuottamasta kosketustunteesta. Appelsiininkuoren tunnustelu sai hänessä aikaan sähköiskumaisia reaktioita.
 BBC:n jutussa  parin vuoden takaa kerrotaan synesteetikoista, jotka maistavat sanoja. Jugurtti maistui erään haastateltavan mielestä hiussuihkeelta, mutta onneksi nimi "Karen" taas maistui jugurtilta.
 Yleisin synestesian muoto on Häkkisen mukaan kirjainten tai numeroiden havaitseminen värillisinä. Silloin puhutaan grafeemi-väri-synestesiasta. Kirjassaan Häkkinen kertoo, että fyysikko  Richard Feynman  näki matemaattiset kaavat eri väreissä:
 "Hiukan violetinsinertävät n-kirjaimet ja tummanruskeat x-kirjaimet lentelevät ympäriinsä. Mietin, mitä helvettiä opiskelijat oikein näkevät", Feynman on todennut.
 Ruuhkavuodet haalistivat kuvioita
 Viime vuosina Viitalähteelle tuttujen kuvioiden tilalle on tullut yksittäisiä mutta sitäkin voimakkaampia hajukokemuksia. Saksofoni ja juusto -episodi oli yksi niistä.
 Ensimmäisen kerran Viitalähde huomasi hajuilmiön, kun torviäänet Viitalähteen masteroimalla levyllä toivat magneettinauhan tuoksun miehen nenään.
 – Kaikki, jotka ovat olleet tekemisissä magneettinauhan kanssa, tietävät, miltä se haisee. Se on hieman rautainen haju, Viitalähde kuvailee.
 Kolmas tuoksu-ääni -kokemus liittyy kovaan, resonoivaan bassoääneen. Sen kuullessaan Viitalähde aistii savukoneen hajua – sellaista, mitä nuoruuden teknobileissä käytettiin.
 Se kertoo Viitalähteelle, että tarjolla on hyvä bassoääni. Juustonhajuinen saksofoni sen sijaan oli niin pistävä, että siihen piti reagoida.
 – Kuulostelin siinä hetken ja totesin, että foni oli vähän terävän kuuloinen, jollakin tavalla väärin järjestäytynyt. Tein mitä pystyin, ja sain hajun häviämään, Viitalähde kertoo.
 Viitalähde assosioi tietyn bassoäänen nuoruuden teknojuhlien savukonehajuun.  Simo Pitkänen / Yle
 Vuosien varrella Viitalähteelle selvisi, että hänen äidilläänkin on synesteettisiä taipumuksia. Nekin liittyvät hajuihin ja visuaaleihin, mutta Viitalähde ei ole udellut niistä enempää. Hän haluaisi selvittää seuraavaksi, josko omilla lapsillakin olisi vastaavia taipumuksia, mutta ei halua johdatella lapsia kysymällä asiasta suoraan.
 – Se selviää sitten jos on selvitäkseen, Viitalähde toteaa.
 Toistaiseksi Viitalähteestä tuntunut siltä, että moniaistillisuus on hyvä lisä masteroijan työssä. Mitä ilmeisimmin kuviot, värit ja hajut eivät valehtele – kukaan ei ole valittanut Viitalähteen töistä.
 Viitälähde tosin kokee, ettei hänen synestesiansa ole loppujen lopuksi erityisen voimakasta. Eräs hollantilainen kollega kun järjestää jopa studionsa valaistuksen tietyllä tavalla saadakseen hyödyntää synestesiaansa työssään.
 Viitalähde kokee, että ruuhkavuodet – pienet lapset ja paljon tekemistä – ovat verottaneet aiempia, graafisempia synestesiakokemuksia. Tilalle tulleet hajut ovat tosin muistuttaneet taipumuksen olemassaolosta, mutta kuviot eivät ole aivan niin hallitsevia kuin joitakin vuosia sitten.
 Mutta eivät harmoniassa kelluvat muodot ole jättäneet Viitalähdettä kokonaan.
 – Aina joskus mietin, ovatko kuviot enää läsnä. Sitten ei tarvitse kuin hiukan kuulostella, että tunnen ne raksutuksena selkärangassa.
 Onko sinulla synesteettisiä kokemuksia? Voit keskustella asiasta klo 22:00 asti.

Ääni haisee juustolta, tajusi Jaakko Viitalähde saksofonia  kuunnellessaan  – harvinainen taipumus värittää sävelet ja saa sanat maistumaan


Summary: Puutalomoduulien rakentaminen aloitetaan tunnetuilla ruotsalaisilla rakennusmoduuleilla. Oma tuotanto alkaa aikaisintaan parin vuoden päästä Hämeenlinnassa.

Ekologinen ja hiilineutraali puukerrostalorakentaminen ottaa vahvoja harppauksia Hämeessä vuonna 2019. Hämeenlinnaan ollaan perustamassa maan suurimpiin kuuluvaa puukerrostalojen moduulirakentamisen tehdasta.
 Kasvuvaraa on ja kysyntää tulossa tuntuvasti. Suomessa tavoitellaan valtakunnallisesti sitä, että uusista kerrostaloasunnoista noin 15 prosenttia olisi puukerrostaloasuntoja. Puurakentamisen etuja betoni- ja tiilirakentamiseen on muun muassa hiilineutraalisuus ja ekologisuus.
 Ensimmäiset puukerrostalot tulevat kuitenkin Hämeenlinnaan ruotsalaiselta valmistajalta, Lindbäcks Bygg Ab:n tehtaalta. Näin uudelle toimijalle saadaan heti näyttävät mallisto- ja prototyypit esille Visamäkeen ja näkymään moottoritielle.
 – Tehtaan rakentamisen aloittamisen tarkkaa ajankohtaa ei ole vielä päätetty. Aloitamme työn asiakkaiden hankinnasta ja tilauksista. Ruotsista tulee nopeasti rakennusmoduuleja, kun kysyntää alkaa olla puukerrostaloille, kertoo Suomen Puutalotehtaan toimitusjohtaja  Teppo Laurila.
 Hämeenlinnassa uusi puukerrostalojen moduulitehdas nousee Moreenin elinkeinoalueelle muutaman kilometrin päähän kantakaupungista.
 Hämeenlinnan kaupunki ja sen elinkeinoyhtiö vuokraavat suomalaiselle puutalotehtaalle viiden hehtaarin tontin.
 Ruotsalainen kumppani tuo osaamista Hämeeseen
 Ruotsalainen puukerrostalojen valmistaja Lindbäck on mukana Suomen Puukerrostalojen omistajissa. Se on kumppani ja tiennäyttäjä muutoinkin.
 – Otamme kaiken alan opin Lindbäckistä ja tuomme sen Suomeen. Ruotsalaiset ovat tehneet puukerrostaloja 25 vuotta, kertoo toimitusjohtaja Teppo Laurila.
 Lindbäck Bygg on valmistanut jo runsaat 15 000 puukerrostaloasuntoa pitkin poikin Ruotsia. Yhtiön referensseissä on parhaillaan myös Tukholmaan Karolinska Instituutille tuleva suuri puurakenteinen tutkijatalo, johon tulee tilaa yli 300 lääketieteen asiantuntijalle.
 Helsingin ja Tampereen läheisyys ratkaisi
 Puukerrostalotehdashanke Suomeen on ollut vireillä kesästä 2017. Yhtiö tutki lähes kaksi vuotta sijoittumista joko Kymenlaaksoon, Pohjanmaalle tai Uudellemaalle.
 Häme ja Hämeenlinna saivat kuitenkin arvioinnissa logistisesti parhaat pisteet. Talotehtaan sijoittumista ja tonttia valmistellut Hämeenlinnan apulaiskaupunginjohtaja  Juha Isosuo  odottaa tuotannolle menekkiä.
 – Tavoite Suomessa on tosiaan ollut jo se, että yli kymmenes uusista kerrostaloasunnoista olisi puurakenteisia. Siihen ei ole vielä päästy.
 Tavoite on ollut jo  Juha Sipilän  hallituksen hallitusohjelmassa. Se on varmaan seuraavankin hallituksen ohjelmassa pyrittäessä hiilineutraaliuuteen ja ekologisuuteen, pohtii Isosuo.
 Ensimmäisen puukerrostalon rakentamisen odotetaan alkavan Hämeenlinnassa heti, kun Visamäkeen tulevalle puukerrostalolle saadaan rakennuslupa. Samaan aikaan uusi puukerrostalotehdas alkaa välittömästi hankkia asiakkaita ja tilauksia rakennusmarkkinoilta.
 Puukerrostalotehtaan rakentamisen voisi aikaisimmillaan alkaa vuonna 2020. Hämeenlinnan tehtaan tulevaksi tuotannoksi arvioidaan etukäteen alkuvaiheessa noin 400 asuntoa vuodessa.
 Havainnekuvassa Riihimäen puukerrostaloalue taiteilijan näkemyksenä. ICON Kiinteistörahastot
 Uudet kerrostaloasunnot sertifioidusta suomalaisesta puusta
 Puukerrostatalojen moduulit rakennetaan tulevan tehtaan myötä kotimaisesta raaka-aineesta suomalaisesta sahatavarasta ja liimapuusta.
 – Kyllä me haluamme tehdä puukerrostalot ekologisesti sertifioidusta kotimaisesta puusta, vakuuttaa talotehtaan toimitusjohtaja Teppo Laurila.
 Täysin kotimaista puukerrostaloasuntojen moduulituotantoa odotetaan vuodeksi 2021.
 Moduulirakentaminen puukerrostaloissa on nopeus ja kustannuskysymys. Nelikerroksisen talon asunnot valmistuvat ruotsalaisittain jo puolessatoista päivässä. Moduulit ovat täysin valmiita huoneita. jotka nostetaan taloon paikalleen kuin legoilla rakennettaessa. Rakentaminen mahdollistaa sen, että kerrostalo on ulkoa valmis kattoa myöten muutamassa päivässä.
 Moduulirakennettuja puutaloasuntoja tulee nyt länsinaapurin Ruotsin ohessa etelästäkin Suomeen. Riihimäellä alkaa vuonna 2019 puukerrostalojen toteutus entisen lasitehtaan läheisyyteen.
 Riihimäen puukerrostalojen moduulit tulevat Virosta. Virolainen valmistaja voitti tarjoushinnallaan kilpailutuksen loppuvuodesta 2018.
 Työn lisäksi oppia
 Suomen Puukerrostalotehdas työllistää Hämeenlinnassa noin 60 työntekijää. Pelkästään suunnittelussa ja myynnissä työskentelee parikymmentä ihmistä. Lisäksi tehdas aikoo olla yhteistyössä Hämeen ammattikorkeakoulun rakentamisen ja biotalouden linjojen kanssa.
 Tavoite on kehittää omia puutalotuotteita. Ruotsalaisten lisenssivalmistus on siis vain aloitus puutalotalorakentamiselle. Eniten kerrostaloasuntoja rakennetaan pääkaupunkiseudulle ja Tampereen seudulle. Asuntomoduulien kuljetusmatkat ovat näin kumpaankin keskukseen lyhimmät Hämeenlinnasta.
 Hämeenlinnaan on myös väläytelty kaupungin sisääntuloväylän katseenvangitsijaksi näyttävää puurakennuskohdetta – uutta jääkiekon ja monen muun urheilulajin ja vapaa-aikapalvelun monitoimiareenaa.
 Sijoittajaryhmä tutkii runsaan kahden vuoden aikana, onko Hämeenlinnassa markkinoita uudelle 170 miljoonan euron monitoimiareenalle kuten esimerkiksi Helsingissä. Tampereella ja Jyväskylässäkin on.
 Hämeenlinnan tuleva puutalotehdas on suurehkojen sahojen tuntumassa. Versowoodin Riihimäen sahalle on matkaa runsaat 30 kilometriä. MetsäFibren Rengon sahalle ei sitäkään – vain runsaat 20 kilometriä.
 Puukerrostalojen rakentamisbisneksessä on odotettavissa kilpailun kiristymistä, sillä muun muassa Lehto Asunnot on vastikään tiedottanut, että se lanseeraa teollisesti tuotetun puukerrostalo-konseptin.
 Lue lisää:
 Puukerrostalorakentamisen näyteikkuna avautuu Riihimäelle: 9 puukerrostaloa, yli 300 asuntoa

Joka kymmenes uusi kerrostaloasunto on tulevaisuudessa puinen? Maan suurimpiin kuuluva puukerrostalotehdas perustetaan moottoritien imuun


Summary: Euroopalta menisi vuosikymmeniä saavuttaa Naton tarjoama sotilaallinen suorituskyky, Suomessa vieraileva Sir Adam Thomson arvioi.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomi on ajanut itsensä sotilasliitto Naton kylkeen. Yhteistyö on tiivistä, mutta jäsenkirja puuttuu.
 Onko se hyvä paikka? Tästä on eriäviä mielipiteitä.
 Vasemmiston suunnalta tiivistä harjoittelua Yhdysvaltain johtaman liittouman kanssa kritisoidaan säännöllisesti. Oikeistossakin ollaan näreissään. Suomi on maalannut itsensä Kremlin silmissä viholliseksi saamatta puolustusliiton jäsenyyden tarjoamaa turvaa, monet Nato-jäsenyyden kannattajat valittavat.
 Brittiläinen veteraanidiplomaatti Sir  Adam Thomson  ei kuulu kumpaankaan leiriin. European Leadership Network -ajatushautumoa johtava Thomson pitää Suomen nykyistä kylkipaikkaa vallan mainiona.
 – Minusta henkilökohtaisesti Suomen lähestymistapa on ollut todella fiksu. On virhe ajatella, että vaihtoehdot ovat vain jäsenyys tai ei-jäsenyys. Jopa Nato-sopimuksen viidennen artiklan takaama suoja on tapauskohtainen ja neuvoteltavissa oleva asia, Thomson arvioi.
 – On totta, että viides artikla ei päde Suomeen, mutta se ei tarkoita, että Nato olisi välinpitämätön Suomen turvallisuuden suhteen, hän jatkaa.
 Thomson on saapunut Helsinkiin  ulkoministeriön kutsumana puhumaan valtakunnallisen maanpuolustuskurssin osallistujille. Huomenna puhujakorokkeelle nousee kokenut diplomaatti, jolla on takanaan 38 vuoden ura Britannian ulkoministeriön palveluksessa.
 Kun Venäjä valtasi vuonna 2014 Krimin, Thomson sai seurata eurooppalaisen turvallisuuden horjumista näköalapaikalta. Hän toimi tuolloin Britannian pysyvänä edustajana Natossa.
 – Krim muutti kaiken. Naton maailmankuva, sen näkökulma asioihin, muuttui kaikilla tasoilla. Yksi Naton tarkoitus todellakin on vastata koettuun Venäjän uhkaan, Thomson kuvailee.
 Yhdysvaltain sotilaat harjoittelivat maihinnousua Naton harjoituksessa Mustanmeren rannikolla Romaniassa maalikuussa 2017. Robert Ghement / EPA
 Valtakunnallisen maapuolustuskurssin  opetusohjelmassa ei oteta kantaa Suomen Nato-jäsenyyden puolesta tai sitä vastaan. Yleensä kurssilaisille esitetään kummankin koulukunnan argumentteja, jotta osallistujat voivat muodostaa oman käsityksensä Suomen turvallisuuspolitiikan suurista linjoista.
 Viime vuosina Nato-kahtiajaon rinnalle on kuitenkin noussut myös kolmas vaihtoehto, ainakin jos presidentti  Sauli Niinistöä  on uskominen.
 Britannian EU-eron myötä ajatus entistä tiiviimmästä turvallisuusyhteistyöstä EU:n sisällä on toistunut Niinistön puheissa. Samansuuntaisia visioita on kuultu myös Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  suusta.
 Eurooppalaisen puolustusyhteistyö taustalla on vuonna 2007 solmittu Lissabonin sopimus. Sen mukaan EU-jäsenvaltioilla on velvollisuus antaa apua toiselle jäsenvaltiolle, joka joutuu aseellisen hyökkäyksen kohteeksi.
 Kukaan ei tosin tiedä, mitä tämä käytännössä tarkoittaa
 Voisiko tällaisesta orastavasta järjestelmästä  sitten kasvaa Naton syrjäyttävä monikansallinen rakenne, joka tuottaisi kollektiiviseen puolustukseen perustuvaa turvallisuutta EU:n alueella?
 – Ei. Se on fantasia, Thomson sanoo.
 – Jos EU oikein pinnistelisi, se voisi ehkä 30 vuoden kuluessa tulla strategisesti autonomiseksi. Tässä ajassa se voisi kehittää sotilaallisen toimintakyvyn, jonka se parhaillaan saa Yhdysvalloilta Naton kautta.
 Thomsonin mukaan Naton korvaajan sijaan tarvitaan enemmän EU:n ja Naton yhteistyötä. EU:lla on esimerkiksi paljon laajempi työkaluvalikoima vaikuttaa ulkovaltojen politiikkaan kuin Natolla.
 Thomsonista on myös selvää, ettei Yhdysvallat voi tulevaisuudessa kantaa yhtä paljon vastuuta Euroopan turvallisuudesta.
 – Eurooppa on yksi maailman rikkaimmista talousalueista. On hyvin vaikea nähdä, että 30 vuoden kuluttua sen turvallisuus olisi yhtä riippuvainen 3 500 mailin päässä olevasta maasta kuin nyt
 .
 Presidentti Donald Trumpin on uutisoitu miettivän Yhdysvaltain vetämistä pois Natosta. Venäjän presidentti Vladimir Putin tuskin vastustaisi tällaista ratkaisua. Alexey Nikolsky / EPA
 Eurooppalainen puolustusyhteisö  saattaa kuitenkin syntyä myös pyytämättä ja yllättäen.
 New York Timesin mukaan  Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on toistuvasti miettinyt, pitäisikö Yhdysvaltain vetäytyä pois Natosta.
 Trump ei ole ajatuksineen aivan yksin. Myös yliopistomaailmassa arvostetut tutkijat  John J. Mearsheimer  ja  Stephen Walt  ovat esittäneet, että Yhdysvaltojen pitäisi irtautua Natosta ja siirtää voimavaroja Aasiaan Kiinan vaikutusvallan patoamiseksi.
 Toistaiseksi Yhdysvallat on vastannut Venäjän uhitteluun Euroopassa. Kiinan nousun jatkuessa paine siirtää Euroopan turvallisuus eurooppalaisiin käsiin kuitenkin kasvaa.
 Thomson ei kuitenkaan usko, että Yhdysvallat lähtisi niin arvaamattomalle kursille, että jättäisi Euroopan yksin vastuuseen Natosta. Nopea loikkaus euro-Natoon olisi yksinkertaisesti liian suuri riski Washingtonille.
 – Euroopan turvallisuustilanteen heikkeneminen ei ole Yhdysvaltain etujen mukaista. Yhdysvallat on suurin investoija Eurooppaan ja Eurooppa vastaavasti Yhdysvaltoihin. Taloudelliset ja geopoliittiset syyt puhuvat tällaista epävakautta vastaan, Thomson perustelee.
 Aina politiikkaa ei kuitenkaan  tehdä järkisyyt edellä.
 Britannia lähtee EU:sta, koska se on enemmistön tahto. Suomi pysyy Naton ulkopuolella, samasta syystä.
 Brittiläisen journalistin  Andrew Marrin  mukaan brittien itseluottamus kumpuaa toisesta maailmansodasta. Sota opetti tavallisille briteille, että heidän yhteiskunnassaan – heidän tavassaan toimia ja tehdä politiikkaa – oli jotain syvällisesti oikein.
 Kanaalin toisella puolella saksalaiset ja ranskalaiset saivat sodasta kovin toisenlaisen opetuksen.
 Suomen kokemus toisesta maailmansodasta on lähempänä Britannian tarinaa.
 Voisiko tämä selittää samanlaista kansanluonnetta?
 – On tuossa ripaus totta. Kansallisen narratiivin vaikutusta nykyajan politiikkaan ei pitäisi koskaan väheksyä, entinen diplomaatti muotoilee.

Brittiläinen veteraanidiplomaatti tyrmää eurooppalaisen puolustusyhteistyön Naton korvaajana: "Se on fantasia"


Summary: Yhtiö aikoo toistaa sen, minkä se teki jo musiikin suoratoistossa.

Teknologiajätti Apple julkaisi maanantaina pitkään odotetun televisiopalvelunsa.
 Lyhyesti: Apple TV Plus on suoratoistopalvelu, joka näyttää elokuvia ja tv-sarjoja.
 "Pitkään odotettu" ei tässä yhteydessä kuitenkaan tarkoita sitä, että maailma olisi tähän asti kärsinyt kroonisesta elokuvien ja tv-sarjojen puutteesta. Päin vastoin, Apple astuu erittäin kilpailtuun markkinaan.
 Apple TV Plus on pitkään odotettu lähinnä siksi, että Applen johtajat ovat puhuneet vuosien ajan siitä, että yhtiö aikoo uudistaa television. Entinen toimitusjohtaja  Steve Jobs  visioi television tulevaisuutta jo vuosituhannen vaihteessa – ja jatkoi idean työstämistä lähes  kuolemaansa asti .
 Nykyinen johtaja  Tim Cook  on jatkanut samoilla linjoilla. Hänen mukaansa televisio on käyttöliittymänä  hirveä  ja jämähtänyt 1970-luvulle.
 Tähän asti Applen avaukset television parissa ovat kuitenkin rajoittuneet ruudun kylkeen kiinnitettäviin  mediatoistimiin . On korkea aika, että yhtiö esittelee ison visionsa.
 Sitä Applelta odottavat myös sijoittajat, jotka kantavat huolta iPhone-puhelinten  entistä pienemmistä  myyntimääristä.
 Apple haluaa olla televisiosi
 Apple TV Plus on kuukausimaksullinen tilauspalvelu, jonka sisällöistä päävastuu näyttää olevan Applella itsellään.
 Apple käyttää Wall Street Journalin mukaan omien sisältöjensä tuottamiseen seuraavan vuoden aikana yli miljardi dollaria.
 Julkistustilaisuudessa yhtiön lukuisista uusista tv-sarjoista kertoivat niin  Steven Spielberg ,  Oprah Winfrey ,  Jennifer Aniston  kuin  Reese Witherspoonkin .
 Spielbergiltä on luvassa antologiasarja Amazing Stories. Talk show -emäntä Winfrey on solminut Applen kanssa sopimuksen, joka pitää sisällään mm. dokumentteja seksuaalisesta häirinnästä sekä mielenterveydestä. Aniston ja Witherspoon esiintyvät Morning Show -draamasarjassa, joka kertoo erään tv-studion tapahtumista.
 Apple astuu pelikentälle, jossa sisältöihin kaadetaan valtavia summia rahaa. Esimerkiksi Amazonin odotetaan käyttävän tänä vuonna yksinoikeussisältöihinsä noin  kuusi miljardia dollaria . Netflix puolestaan käyttää peräti  15 miljardia dollaria .
 Applen miljardibudjetti on siis suuri, mutta kilpailijoilla reilusti suurempi.
 Reese Witherspoon ja Jennifer Aniston Applen televisiopalvelun lanseeraustilaisuudessa.
 Applen kirjasto on pieni
 Kilpailijoihin verrattuna Applen palvelussa on eräs ongelma – tai mahdollisuus.
 Siinä missä Amazonin ja Netflixin ohjelmakirjastoissa on tuhansia elokuvia ja televisiosarjojen jaksoja, Apple ei ole haalinut katalogiinsa muiden tv-sisältöjä.
 Apple haluaa mieluummin myydä tilaajilleen noita ulkopuolisten yhtiöiden sisältöjä lisämaksusta. Apple aikoo myydä esimerkiksi HBO:n, Starzin ja Showtimen katalogeja.
 The Verge -uutispalvelun mukaan myös Amazon ja Hulu  saattavat olla Applen tarjoomassa mukana . Netflix sen sijaan on ilmoittanut, että yhtiön materiaalia  ei nähdä  osana Applen tv-tarjoomaa.
 Päätös on helppo ymmärtää. Markkinajohtaja ei halua luopua asemastaan ja päätyä osaksi jonkun muun palvelua.
 Mitä se maksaa?
 Tässä vaiheessa on täysin avoinna se, paljonko Applen syksyllä avattava palvelu tulee maksamaan. Kovin suuri tilaushinta ei voi olla, jos yhtiön oma tv-ohjelmien kirjasto on suppea ja tilaajien odotetaan hankkivan lisätilauksia.
 Etukäteisarvailujen mukaan Apple saattaisi tarjoilla perussisältöä jopa  ilmaiseksi  voidakseen rahastaa käyttäjiä ulkopuolisten palveluiden käytöstä.
 Applen omien ohjelmistojen luettelo  kasvaa sellaista vauhtia , että ilmaiseksi jakaminen olisi todella kallis markkinointikampanja.
 Miten sitä katsellaan?
 Apple TV Plus -palvelua voidaan käyttää Applen omilla älylaitteilla, tietokoneilla ja mediatoistimilla. Tämän lisäksi palvelua voidaan käyttää Samsungin älytelevisioilla.
 Yhtiö lupaa julkaista myöhemmin sovellukset myös LG:n ja Sonyn älytelevisioille, Amazonin ja Rokun mediatoistimille sekä muutamille muille laitteille.
 Yhtiö ei ole maininnut sanallakaan Googlen Android-laitteita, mutta täysin mahdotonta Android-tukikaan ei olisi – esimerkiksi Apple Music -palvelusta on saatavilla myös Android-versio.
 Pitkä lista striimaajia
 Videostriimauksen, eli suoratoiston, markkinoilla on tungosta. Applella on vastassaan Netflix, Amazon, HBO ja pitkä lista kaapeliyhtiöitä sekä viihdejättejä.
 Suomessa kaikilla teleoperaattoreilla on oma viihde- tai TV-palvelunsa.
 Monet pyrkivät vahvistamaan kilpailuasemiaan luomalla omia sisältöjä – vaikka tausta olisikin teknologiapuolella.
 Ja lisää kilpailua on luvassa, kuten artikkelin lopussa listan jälkipäästä voit lukea.
 Apple lähtee kisaan pitkältä takamatkalta. Sillä tukenaan lähes pohjaton kassa, vahva brändi ja paikka satojen miljoonien kuluttajien taskussa. Se saattaa riittää, vaikka Applen palvelu ei nykytiedon valossa vielä näytäkään Steve Jobsin kaavailemalta television vallankumoukselta.
 Applen voima nähtiin jo musiikin suoratoistopalveluissa. Alle neljässä vuodessa yhtiö onnistui myymään musiikkitilauksen 60 miljoonalle kännykänkäyttäjälle.
 Tämä on suututtanut kilpailijat – ennen kaikkea ruotsalaisen  Spotifyn , jonka etumatka hupenee.
 Netflixin päämaja Los Gatosissa, Kaliforniassa. John G. Mabanglo / EPA
 Kisassa mukana:
 Netflix
 Netflixillä 139 miljoonaa tilaajaa noin 190 maassa. Tänä vuonna yhtiö käyttää sisältöihinsä yli 15 miljardia dollaria. Yhtiön tunnettuja sarjoja ovat mm. House of Cards, Orange is the New Black sekä Narcos. Vuonna 1997 perustettu Netflix oli alun perin postitse toimiva dvd-vuokraamo.
 Amazon Prime Video
 Teknologiayhtiö Amazonin Prime-asiakkuusjärjestelmässä on yli sata miljoonaa tilaajaa yli 200 maassa. Videopalvelu on tämän kokonaisuuden keskeinen osa. Reuters kertoi viime vuonna palvelun tavoittavan  noin 26 miljoonaa katsojaa  yksin Yhdysvalloissa. Yhtiö on ostanut mm oikeudet Taru Sormusten Herrasta -televisiosarjaan. Tänä vuonna Amazon aikoo käyttää sisältöihin noin kuusi miljardia dollaria.
 HBO:
 Home Box Office on Yhdysvaltain vanhin yhä toiminnassa oleva maksullinen kaapelitelevisioverkko. Tunnetaan mm. Sopranos ja The Games of Thrones -sarjoista. Toimii myös striimauspalveluiden tuottajana mm Suomessa. Omistaja AT&T/Warner Media.
 Hulu
 Walt Disneyn, AT&T:n ja Comcastin yhteisyritys. Tarjoaa sekää omaa että ulkopuolista sisältöä.
 YouTube Premium
 YouTuben mainosvapaana versiona esitelty Youtube Premium haastaa Netflixia ja Amazon Primea. Bloombergin mukaan yhtiö olisi  luopumassa aikeestaan  ryhtyä tv-sisältöjen tarjoajaksi. Google  kiistää väitteen .
 TULOSSA:
 Tänä vuonna toimintansa aloittava Disney Plus -tilauspalvelu paketoi Disneyn ja Pixarin animaatiot, Marvelin supersankarit, Tähtien Sodat sekä 20th Century Foxin elokuvat.
 Comcastin omistama NBC Universal on niin ikään käynnistämässä omaa  mainosrahoitteista suoratoistopalveluaan .
 Myös Facebook haluaa myydä käyttäjilleen tv-sisältöjä ja on ostanut oikeudet esimerkiksi Buffy Vampyyritappajan  kaikkiin jaksoihin  Yhdysvalloissa.  Variety-lehden mukaan  suosittua Facebook Watch -sisältöä on ollut myös SKAM Austin, eli norjalaisen nuortensarjan Yhdysvaltoihin lokalisoitu versio.

Apple haluaa olla televisiosi – Netflixiä ja Amazonia haastava jätti aloittaa pitkältä takamatkalta