Summary: Poliisi keräsi viime vuonna peräti 36,5 miljoonaa euroa rikoshyötyä epäillyiltä ja tutkinnan kohteena olleilta yhteisöiltä.

Poliisi kertoi viime viikolla laajasta iskusta, joka  kohdistui rikollisjärjestö United Brotherhoodiin .
 Järjestöltä takavarikoitiin iskussa huumeiden ja aseiden lisäksi 2,6 miljoonaa euroa rikoshyötyä.
 Poliisi on satsannut viime vuosina kovasti rikoshyödyn keräämiseen.
 Poliisin tilastoissa rikoshyöty tarkoittaa sitä, kuinka paljon rikoksella on saatu taloudellista hyötyä tai aiheutettu vahinkoa.
 Viime vuosi oli ennätysvuosi pitkiin aikoihin poliisin rikoshyötyjahdissa.
 – Vuonna 2018 koko Suomen poliisissa saatiin pakkokeinoilla haltuun rikoshyötyä yhteensä 36,5 miljoonaa euroa, kertoo Kai Lakio keskusrikospoliisista.
 Rikoskomisario Kai Lakio toimii rikoshyötykoordinaattorina poliisissa. Hänen toimipaikkansa on keskusrikospoliisissa. Toni Määttä / Yle
 Poliisi satsaa rikoshyötyyn
 Rikoshyödyn kerääminen on tehokas toimenpide rikollisuuden torjunnassa, uskoo poliisi.
 Kun rahaa ja omaisuutta viedään, se kirpaisee usein huomattavasti enemmän kuin sakkorangaistus tai esimerkiksi ehdollinen vankeustuomio.
 Tilastojen mukaan talousrikostutkinnoista saadaan eniten rikoshyötyä.
 Poliisi pohtii rikoshyödyn merkitystä myös silloin, kun se priorisoi tutkintoja.
 – Rikoshyöty liittyy rikostorjunnan vaikuttavuuteen, niin sen vuoksi tämä voi olla yksi tekijä, mikä poliisivirastoissa otetaan huomioon juttuja priorisoitaessa, Kai Lakio sanoo.
 Poliisi ei voi takavarikoida omaisuutta mielin määrin
 Poliisin takavarikkoon voi päätyä esimerkiksi käteistä rahaa, huumeita, alkoholia, autoja, asuntoja, aseita, ja arvokkaita koruja.
 – Takavarikko liittyy sellaiseen omaisuuteen, jolla on kiinteä kytkös tutkittavan olevaan rikokseen, Kai Lakio kertoo.
 Tämän lisäksi poliisi voi päästä käsiksi epäillyn omaisuuteen myös niin sanotulla vakuustakavarikolla.
 Tällöin on kyse siitä, että jo tutkintavaiheessa halutaan turvata mahdollisten myöhemmin tuomittavien vahingonkorvausten tai rikoksella saadun hyödyn maksaminen.
 Poliisi ei kuitenkaan voi tehdä epäillyn omaisuudella mitä haluaa.
 Poliisi joutuu hakemaan päätökselleen tuomioistuimen hyväksynnän.
 Tuomioistuimissa poliisi joutuu esittämään arvionsa siitä, kuinka paljon tutkinnan kohteena olevalla rikoksella on saatu taloudellista hyötyä ja kuinka paljon mahdollista vahinkoa on aiheutettu.
 Jos tuomioistuin on samaa mieltä kuin poliisi, epäillyn omaisuus pidetään takavarikossa tai vakuustakavarikossa niin kauan, kunnes rikosprosessi on päättynyt.
 Jos tuomioistuin ei ole vapauttanut takavarikoita tai vakuustakavarikoita aiemmin, niiden kohtalosta päätetään viimeistään silloin, kun tuomioistuin antaa ratkaisunsa rikosasiassa.
 Jos tuomioistuin määrää tuomitulle maksettavaksi vahingonkorvauksia ja rikoksella saatua hyötyä valtiolle, tällöin omaisuus myydään valtion toimesta.
 Poliisihallitus ei ole julkaissut rikoshyötytilastoja tältä vuodelta. Tilanne näyttää kuitenkin hyvälle, sanoo Kai Lakio.
 – Vaikuttaa siltä, että tämän vuoden rikoshyötykertymä on positiivisesti nousujohteinen.
 Lue myös:
 Poliisin viimeviikkoiset operaatiot olivat harvinaisen iso isku United Brotherhoodia vastaan – katso video poliisin tiedotustilaisuudesta

Huumeita, viinaa, autoja ja rahaa – Poliisi iskee kaikkeen mahdolliseen, mutta rikoshyödyksi kelpaa vain käteinen ja rahanarvoinen omaisuus


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Konfliktialueilla eri puolilla maailmaa syntyi viime vuonna yli 29 miljoonaa lasta, kertoo YK:n lastenjärjestö Unicef. Tämä merkitsee järjestön mukaan sitä, että useampi kuin joka viides maailman lapsista vietti ensi hetkensä yhteisöissä, joiden elämään konfliktin mukanaan tuoma kaaos vaikutti.
 Lapsia syntyi sekasorron ja turvattomuuden keskelle muun muassa Afganistanissa, Etelä-Sudanissa, Jemenissä, Somaliassa ja Syyriassa.
 Unicefin mukaan konfliktit rajoittavat perheiden pääsyä välttämättömien palveluiden piiriin. Miljoonilla perheillä on pulaa muun muassa terveellisestä ruoasta, puhtaasta vedestä sekä toimivasta sanitaatiosta.
 YK:n lapsen oikeuksien sopimus täyttää tänä vuonna 30 vuotta. Sopimuksessa hallitukset ovat sitoutuneet muun muassa suojelemaan konflikteista kärsiviä lapsia.
 Silti tänä päivänä yhä useampi maa on mukana sisäisissä tai kansainvälisissä konflikteissa kuin viimeisen 30 vuoden aikana. Vanhemmille ja vauvoille tärkeitä palveluja tarjoavat sairaalat, terveyskeskukset ja lapsiystävälliset tilat ovat joutuneet viime vuosina hyökkäyksien kohteeksi ympäri maailmaa.
 Lapsen ensimmäiset vuodet ovat kriittisiä aivojen kehitykselle
 Unicefin mukaan jatkuva turvattomuuden tunne ja väkivallan pelko aiheuttavat lapsille toksista stressiä, joka vaikuttaa aivojen kehitykseen. Käytännössä tämä estää lapsen aivoja kehittymästä normaalisti.
 Jatkuvat traumaattiset kokemukset saavat aivojen stressikemikaalit hajottamaan jo olemassa olevia hermoyhteyksiä sekä estämään uusien muodostumisen. Tämä vaikuttaa pysyvästi lasten oppimiseen, käyttäytymiseen sekä fyysiseen ja henkiseen terveyteen.
 Ensimmäiset elinvuodet ovat kaikkein kriittisimpiä aivojen kehitykselle, joten vastasyntyneiden ja pienten lasten kehitykseen tulisi kiinnittää erityisen paljon huomiota, Unicef huomauttaa.
 Tuntikausia täriseviä lapsia Jemenissä, aggressiivisia lapsia Somaliassa
 Konfliktialueilla työskentelevät Unicefin työntekijät kertovat kohtaamiensa lasten oireilevan rajusti.
 Jemenissä Unicefin työntekijä kertoo lapsista, jotka tärisevät tuntikausia hallitsemattomasti. Lapset eivät pysty nukkumaan, ja he vaikeroivat äänellä, joka ei ole itkua vaan heikkoa ääntelyä. Osa lapsista on niin aliravittuja ja traumatisoituja, että he sulkeutuvat maailmalta, ja perheiden on mahdotonta saada heihin mitään kontaktia.
 Afganistanissa työskentelevä Unicefin työntekijä puolestaan kertoo viisivuotiaan poikansa joutuvan jatkuvasti kuulemaan räjähdyksiä ja haistamaan savua ilmassa samalla, kun hälytysajoneuvojen sireenit soivat. Poika herää vapisten öisin siihen, kun rekka ajaa ohitse, koska pelkää sen olevan taas konfliktin uusi isku.
 Somaliassa Unicefin työntekijä kertoo osan lapsista olevan pelokkaita ja ahdistuneita sekä usein erittäin aggressiivisia. He pelkäävät vieraita ja pakenevat autoja, sillä ne muistuttavat heitä sodasta.
 Unicef auttaa vanhempia hoitamaan lapsiaan
 Unicef korostaa vanhempien tarvitsevan kipeästi tukea jaksaakseen epävarmoissa oloissa ja selvitäkseen itse kokemistaan traumoista. Silloin he pystyvät tarjoamaan lapsilleen parasta mahdollista hoitoa. Tämä tarkoittaa lapsille rauhaa kehittyä normaalisti.
 Unicef perustaa kriisien keskelle lapsiystävällisiä tiloja, joissa perheet saavat tukea. Turvallinen ympäristö, leikki ja oppimismahdollisuudet auttavat lapsia traumojen käsittelyssä. Tarjolla on myös psykososiaalista tukea niin lapsille kuin vanhemmille.
 Unicefin mukaan vanhemmat, jotka jaksavat leikkiä ja olla läsnä lapsilleen, toimivat suojamuurina konfliktin vaikutuksille lapsilleen.

Väkivallan pelko estää lapsen aivoja kehittymästä – Joka viides lapsi syntyi konfliktin keskelle viime vuonna


Summary: Tarttuvan verenvuotokuumeen leviäminen näyttää samalla kiihtyvän maan koillisosassa.

Maailman terveysjärjestö WHO varoittaa, että väkivaltaisuudet Kongon demokraattisen tasavallan koillisosassa vaikeuttavat huomattavasti ebolan vastaista taistelua. Samaan aikaan tarttuvan verenvuotokuumeen leviäminen näyttää kiihtyvän.
 Esimerkiksi Pohjois-Kivun ja Iturin maakunnissa paljastui lähes 60 uutta tartuntaa viime viikon lopulla ja tämän viikon alussa, kun viikkoa aiemmin määrä oli 40.
 Väkivaltaisuudet muun muassa vaikeuttavat turvallisten hautajaisten järjestämistä. Kuolleen ihmisen eritteissä on paljon ebola-virusta. Lisäksi rokotteiden toimittamisessa joillekin alueille on vaikeuksia.
 Yhdellä alueella ebolan vastaiset toimet on päätetty keskeyttää toistaiseksi kokonaan yhteenottojen vuoksi.
 Tauti tunnettu vuodesta 1976
 Viime vuoden elokuussa alkaneen epidemian aikana ebolaan on kuollut yli 2 100 ihmistä. Tartunnan saaneita on yli 3 100.
 Meneillään oleva ebola-aalto on pahin sitten vuosien 2014–2016. Tuolloin yli 11 000 ihmistä kuoli tautiin Guineassa, Sierra Leonessa ja Liberiassa.
 Ebola on saanut nimensä Kongon pohjoisosassa virtaavasta joesta, jonka lähellä tautia tavattiin ensimmäisen kerran vuonna 1976.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL)  mukaan  Kongossa käytetään laajalti kokeellista rokotetta, josta saatiin lupaavia tuloksia kenttätutkimuksessa Guineassa vuonna 2015. WHO toistaiseksi sallinut rokotteen käytön vain hätätilanteissa, THL kertoo.

WHO: Kongon väkivaltaisuudet vaikeuttavat ebolan vastaista taistelua


Summary: Kashmirin erityisaseman peruminen ajoi suhteet Pakistaniin jälleen uuteen aallonpohjaan.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Intian ulkoministeri  Subrahmanyam Jaishankar  keskustelee tänään Suomen poliittisen johdon kanssa Helsingissä. Ohjelmassa ovat muun muassa tapaamiset presidentti  Sauli Niinistön  ja pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) kanssa sekä käynti eduskunnassa.
 Jaishankarin vierailua isännöi ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.). Ulkoministerit pitävät yhteisen lehdistötilaisuuden ja osallistuvat Intian itsenäisyysliikkeen johtajan  Mahatma Gandhin  patsaan vihkimistilaisuuteen Allotrianpuistossa Helsingissä.
 Intian ja sen perivihollisen Pakistanin suhteet kiristyivät uudelleen elokuussa sen jälkeen kun Intia perui muslimienemmistöisen Kashmirin erityisaseman ja lähetti alueelle lisää joukkoja. Myös alueen tietoliikenneyhteydet katkaistiin.
 Intia ja Pakistan ovat käyneet vuodesta 1947 jaettuna olleen Kashmirin hallinnasta kaksi sotaa, ja jakolinjalla on tämän tästä pienempiä yhteenottoja.
 Sanasota kiihtyi jälleen tällä viikolla, kun ulkoministeri Jaishankar arvioi Intian joskus vielä hallitsevan myös sitä osaa Kashmirista, joka kuuluu tällä hetkellä Pakistanille. Pakistan tuomitsi heti Intian "yltiöisänmaalliset" puheet.
 Osana suhteiden kiristymistä Pakistan kertoi myös evänneensä Intian pääministerin Narendra Modin koneelta pyynnön lentää Pakistanin ilmatilassa matkalla Saksaan.

Intian ulkoministeri tapaa presidentti Niinistön ja pääministeri Rinteen


Summary: Astmatapauksien määrä on kohonnut Malesiassa maastopalojen myötä yli 15 prosenttia.

Naapurimaansa Indonesian maastopalojen savuhaitoista kärsivä Malesia on jakanut noin kaksi miljoonaa hengityssuojaa koululaisille ja opiskelijoille, kertoo Malesian valtion uutistoimisto Bernama.
 Varapääministeri  Wan Azizah Wan Ismailin  mukaan näistä noin puoli miljoonaa hengityssuojaa on lähetetty Sarawakin osavaltioon Borneon saarelle ja loput 1,5 miljoonaa jaetaan muihin savuhaitoista kärsiviin osavaltioihin.
 Maan kauppaministeriö on määrännyt hintakaton viidelle erityyppiselle hengityssuojaimelle ja niiden hintoja tullaan kontrolloimaan, varapääministeri kertoi.
 – Mikäli joku yrittää hyötyä tilanteesta ja myydä hengityssuojia ylihintaan, hän kohtaa ankarat toimenpiteet, Wan Azizah linjasi.
 Uutistoimisto Bernaman mukaan yhteensä 2 649 koulua pysyy perjantaina suljettuna savuhaittojen vuoksi ympäri Malesiaa. Tämä jättää yli 1,7 miljoonaa opiskelijaa ja koululaista kotiin.
 Astma ja muut sairaudet lisääntyneet
 Maan terveysviranomaisten mukaan astmatapauksien määrä on kohonnut maastopalojen myötä yli 15 prosenttia. Ylempien hengitysteiden tulehduksia on esiintynyt yli 17 prosenttia normaalia enemmän ja silmän sidekalvontulehduksia lähes 25 prosenttia enemmän kuin normaalisti.
 Malesian terveysviranomaisten ilmansaasteindeksin mukaan ilmanlaatu on paikoin parantunut ja luokitellaan nyt epäterveelliseksi, mutta esimerkiksi tietyissä Borneon osissa se on edelleen luokiteltu erittäin epäterveelliseksi. Torstaina Borneossa pienhiukkasten määrä nousi korkeimmillaan 273:een mikrogrammaan kuutiometriä kohden.
 Suomessa ilmanlaatu luokitellaan huonoksi, jos pienhiukkasten määrä nousee yli 75:een mikrogrammaan kuutiometriä kohden. Esimerkiksi torstaina neljän aikaan iltapäivällä Helsingin Mannerheimintiellä pienhiukkasten määrä kuutiometriä kohden oli kolmen ja yhdeksän mikrogramman välillä.
 Tänä syksynä Indonesian maastopalojen savu on levinnyt poikkeuksellisen laajalle, sillä vuosi on ollut vähäsateinen. Asiantuntijat ovat arvioineet, ettei tilanteeseen ole luvassa helpotusta ennen kuin sadekausi alkaa lokakuussa.
 Osan paloista epäillään syttyneen Indonesiassa toimivien singaporelais- ja malesialaisyritysten toiminnan seurauksena palmuöljyn tuotannon alueilla.  Malesiassa pohditaan nyt lakia , joka pakottaisi yritykset vastuuseen maastopaloista.
 Lue myös:
 Tuhansia kouluja on suljettu Kaakkois-Aasiassa myrkkysavun vuoksi – Malesia pohtii lakia, joka pakottaisi yritykset vastuuseen maastopaloista  (18.9.)  Epäterveellinen savusumu heittänyt varjon F1-viikonlopun ylle – viranomaiset suosittelevat välttämään fyysistä rasitusta ulkona (18.9.)  Myrkyllinen savu peittää Kaakkois-Aasiaa – Indonesian poliisi pidättänyt lähes 200 metsäpalojen sytyttäjää (16.9.)

Malesia jakoi kaksi miljoonaa hengityssuojaa maastopalojen savuista kärsiville – pienhiukkasten määrä jopa sata kertaa suurempi kuin Suomessa


Summary: – 70 prosenttia suomalaisista saa ostovoimaan vahvistusta, sanoi pääministeri Antti Rinne myös A-talkissa.

Torstai-illan A-talkissa puitiin tuoretta budjettiriihtä. Keskustelua kuumensivat erityisesti hallituksen työllisyystavoitteet, sillä työllisyystoimia on kritisoitu riittämättömyydestä.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) puolusti lujasti hallituksen työllisyystoimia.
 – Pistän pääni pantiksi siitä, että ensi vuoden elokuussa on vähintään 30 000 uutta työllistä, jotka valtiovarainministeriö on arvellut toteutuneen, Rinne sanoi A-talkissa.
 Hetkeä myöhemmin hän kuitenkin tarkensi, että ensi elokuussa on päätökset uusista työllisistä.
 – Tähän liittyy se, että valtionvarainministeriö arvioi, pitävätkö luvut paikkansa vai eivät.
 Ensi vuoden budjettiriihessä pitäisi siis olla selkeä näkymä työllisyyden parantumisesta, jotta hallituksen kaavailemat menolisäykset toteutuisivat.
 Rinteen mukaan tavoitteena on, että "päätösperäisiä työpaikkoja on 60 000 tämän vaalikauden lopussa". Rinne sanoi viime viikonloppuna  Iltalehden  haastattelussa, että hallitus seuraa tätä 60 000:tta. Suhdanne saattaa vaikuttaa sillä tavalla, että perusuran ennusteet muuttuvat, hän sanoi lehdelle. Työpaikat on tarkoitus luoda hallituksen omilla päätöksillä.
 Keiden verotus kiristyy?
 Keskustelussa puitiin myös sitä, kiristyykö pieni- ja keskituloisten verotus. Opposition  Petteri Orpo  (kok.) vetosi Veronmaksajien keskusliiton tietoihin, joiden mukaan keskituloisen palkansaajan verotus kiristyy noin 160 euroa.
 Rinteen mukaan valtiovarainministeriön alustavat laskelmat, joita ei ole vielä julkaistu, osoittavat kuitenkin toista.
 – 70 prosenttia suomalaisista saa ostovoimaan vahvistusta, eli ostovoima lisääntyy, sanoi Rinne.
 Hänen mukaansa kaikista rikkaimpien ostovoima ei kehity, mutta kaikki muut saavat ostovoimaan vahvistusta.
 Hallituksen koko budjettiesitys julkistetaan 7. lokakuuta.

Rinne puolusti hallituksen työllisyystoimia – "Pistän pääni pantiksi"


Summary: Turma johtui ilmeisesti moottoriviasta.

Ranskassa putosi torstaina maahan Belgian ilmavoimien hävittäjä. F-16-hävittäjän molemmat lentäjät selvisivät hengissä, mutta toinen heistä joutui kuitenkin roikkumaan voimajohdosta kaksi tuntia ennen kuin hänet saatiin sieltä alas.
 Belgiasta ilmaan noussut F-16-hävittäjä oli matkalla harjoitukseen kohti Ranskan laivaston lentotukikohtaa Bretagnen alueella. Se kuitenkin putosi maahan Ranskan länsiosassa. Kumpikin lentäjä ehti käyttää heittoistuinta, mutta toinen heistä takertui voimajohtoon.
 Koneen osia putosi rakennusten päälle Pluvignerin kaupungin lähistöllä. Kukaan maassa olleista ei loukkaantunut. yksi taloista kärsi vakavia vahinkoja.
 – Talossa ollut rouva oli šokissa ja hänet vietiin sairaalan, paikallisten viranomaisten edustaja  Pierre Clavreuil  kertoi lehdistötilaisuudessa.
 Erään asukkaan mukaan hävittäjän siipi repi osan hänen talonsa katosta mennessään ja sytytti vajan sekä muutaman puun palamaan.
 Belgian ilmavoimien komentaja  Frederik Vansina  kertoi Brysselissä, että turma johtui ilmeisesti moottoriviasta. Lopullinen syy selviää hänen mukaansa tarkemmissa tutkimuksissa.
 Vansinan mukaan molemmat lentäjät vietiin sairaalahoitoon, mutta heidät oli määrä kotiuttaa jo mahdollisesti torstai-illan aikana.

Belgialaishävittäjä putosi ranskalaiskylään – lentäjä roikkui kaksi tuntia voimajohdoista, talon rouva vietiin šokissa sairaalaan


Summary: Porilainen entinen kokoomuksen varavaltuutettu soitti maaliskuussa hätäkeskukseen ja ilmoitti sytyttävänsä silloisen kansanedustajan Laura Huhtasaaren talon tuleen.

Satakunnan käräjäoikeus tuomitsi torstaina sakkoihin kokoomuksen entisen Porin-varavaltuutetun.
 Mies soitti maaliskuussa aamuyöstä hätäkeskukseen ja kertoi, että hän kävelee viiden minuutin päästä perussuomalaisten Laura Huhtasaaren talon eteen ja polttaa sen. Tosiasiassa hänellä ei ollut aikomustakaan tehdä niin.
 Suivaantui vaalivideosta
 Oikeudessa mies tunnusti teon mutta perusteli sitä sillä, että tarkoituksena oli tuoda esiin "erään puolueen" julkaiseman vaalivideon "väkivaltaa koskeva epäkohta".
 Porilaismies pyysi sittemmin tekoaan anteeksi ja erosi puolueesta.
 Käräjäoikeus tuomitsi hänet perättömästä vaarailmoituksesta 30 päiväsakkoon, joista kertyy hänen tuloillaan maksettavaa 180 euroa. Kun otettiin huomioon se, että mies oli asian takia jonkin aikaa kiinni otettuna, maksettavaksi jäi 144 euroa.

Laura Huhtasaaren talon polttamisesta puhunut ex-kokoomuspoliitikko tuomittiin perättömästä vaarailmoituksesta


Summary: Amerikan valloitus on jäänyt monelta eurooppalaisfirmalta tekemättä. Nokian Renkaatkaan ei valloitukseen usko, mutta uskoo tuplaavansa myynnin viidessä vuodessa.

Nokian Renkaat pääsee kohta lyömään renkaisiinsa amerikanmarkkinoilla elintärkeän tekstin ”Made in USA”. Suomalainen rengasvalmistaja avaa lokakuun ensimmäisellä viikolla tehtaan Daytoniin Tenneseehen.
 Harva amerikkalainen edes tietää, että Venäjällä renkaat valmistava suomalainen rengasmerkki on ollut Pohjois-Amerikan markkinoilla jo 30 vuotta. Harva amerikkalainen tuntee koko merkkiä.
 – Tämä on Nokian Renkaiden historian suurin yksittäinen investointi. Venäjällehän on investoitu noin miljardi euroa, mutta se on tullut vähitellen. Tämä on suurin yksittäinen investointi ja tämähän tarkoittaa, että olemme vahvasti siirtymässä kasvupolulle, sanoo toimitusjohtaja  Hille Korhonen .
 Korhonen kertoi torstaina järjestetyssä tiedotustilaisuudessa, että Pohjois-Amerikan myyntitavoitteista puolet tulisi talvirenkaista. Niitä ei joka puolella Amerikkaa tarvita, joten rengasvalikoimaa on tarkoitus laajentaa vuosiksi 2021 ja 2022.
 Suomalaisvalmistajan Pohjois-Amerikan haasteena on tähän saakka ollut, että Yhdysvaltoihin ja Kanadaan on myyty samoja renkaita kuin mitä autoilijat ovat käyttäneet Pohjoismaissa ja Venäjällä. Mutta puolet amerikkalaisista ajaa erittäin isoilla autoilla, joissa käytetään erittäin isoja renkaita. Sellaisilla ei Pohjoismaissa juuri kukaan aja.
 – Meillä pitää olla all-season-renkaista (ympärivuotiseen käyttöön tarkoitetut renkaat) sellainen perusvalikoima ja sen lisäksi keskitymme tiettyihin tuotesegmentteihin, kuten light truckeihin (kevytkuorma-auto). Olemme valinneet ne segmentit, joissa korostuvat off road -vaatimukset eli vaativat olosuhteet.
 Valtavirran tuotemerkiksi Nokian ei Korhosen mukaan edes aio. Amerikkalaisen autoilun mittakaavassa ensi kuussa avattavan rengastehtaan tuotanto onkin tietysti hyvin pientä.
 Toimitusjohtaja tietää hyvin, että myös moni Nokian Renkaita huomattavasti suurempi eurooppalainen firma on lähtenyt suurin odotuksin Amerikkaan, mutta joutunut sittemmin peruuttelemaan häntä koipien välissä pois. Hille Korhonen sanoo, että toistaiseksi hän ei ole kuitenkaan huolien tai jännityksen vuoksi "yöuniaan menettänyt". Daytoniin mennään pysymään.
 – Olemme sitoutuneet sen tehtaan kapasiteetin myymiseen.
 Amerikkalainen uskoo renkaisiin, joilla rengaskauppias sanoo itse ajavansa
 Nokian Renkaiden Amerikan liiketoiminta-alueen johtaja  Mark Earl  tietää, että pienen rengasmerkin menestys ei voi perustua jättimäisiin markkinointiponnisteluihin, sillä rengasalan jättiläiset tekevät kuitenkin kaiken isommin ja näyttävämmin.
 – Mehän aloitimme talvirenkaista. Mutta ihmiset alkoivat kysyä all-season -renkaiden perään ja niinpä aloimme kuutisen vuotta sitten valmistaa niitä. Muuttoliikkeen mukana ihmiset alkoivat kysyä renkaitamme myös alueilla, joissa ei ole talvea, Earl sanoo.
 Kasvu Pohjois-Amerikassa onkin perustunut siihen, että yhtiö on jo tuonut myyntiin aiempaa enemmän rengaskokoja. Ja siihen, että jo nokialaiset ostaneista 70 prosenttia sanoo Mark Earlin tietojen mukaan haluavansa samaa merkkiä uudelleen.
 Rengaskauppa Yhdysvalloissa on kuitenkin erilaista kuin mihin Euroopassa on totuttu. Suomalaisyhtiön täytyy hyväksyä, että amerikkalaiset eivät renkaita ostaessaan ota asioista kovin paljon selvää. Esimerkiksi meillä tutuista lehtien rengastesteistä amerikkalaiset eivät ole kiinnostuneita.
 – Iso osa amerikkalaisista ei välitä kuin siitä, miltä renkaat näyttävät. Toiset taas ovat ainoastaan kiinnostuneita, kuinka monta mailia renkaat kestävät ja osa on taas kiinnostunut ainoastaan renkaiden edullisesta hinnasta. Mutta meillä on siellä selvä markkinarako. On olemassa ihmisiä, jotka ovat kiinnostuneita meidän kaltaisista yhtiöistä, Mark Earl uskoo.
 Earl kertoo, että Yhdysvalloissa kauppa käy yleensä niin, että asiakkailla on joku tuttu rengaskauppias lähellä ja kuluttajat haluavat tukea tätä paikallista yrittäjää.
 – Amerikkalaiset luottavat siihen, mitä kauppias sanoo. Ja kauppias sanoo "ota nämä, näillä minäkin ajan".

Yhdysvaltoihin tehtaan avaava Nokian Renkaat investoi jättisumman maahan, jossa suurta osaa autoilijoista kiinnostaa vain renkaan ulkonäkö


Summary: Israelin parlamenttivaalien äänistä on laskematta enää muutama prosentti. Keskustalainen sinivalkoinen vaaliliitto on saamassa 33 paikkaa, oikeistolainen Likud 31.

Israelin presidentti  Reuven Rivlin  aloittaa neuvottelut maan seuraavasta pääministeristä sunnuntaina. Asiasta ilmoitti presidentinkanslia tänään torstaina.
 Rivlin tapaa parlamenttiin valittujen puolueiden edustajia ja tiedustelee näiden kantaa pääministerikysymykseen. Päätöksen hän tekee näiden keskustelujen pohjalta.
 Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  sanoi aiemmin torstaina, että kaikkein mieluiten hän muodostaisi oikeistokoalition, mutta parlamenttivaalien alustavat tulokset ovat osoittaneet, ettei se ole mahdollista. Netanjahu ehdottikin, että hän ja hänen kilpailijansa  Benny Gantz  muodostaisivat yhdessä koalitiohallituksen.
 Iltapäivällä Gantz kuitenkin teki selväksi, että hänen tulisi mielestään olla mahdollisen laajan hallituskoalition pääministeri.
 Vaalikisa on ollut erittäin tasainen, eikä kummallakaan pääliittoutumista ole tarpeeksi paikkoja, jotta ne voisivat muodostaa enemmistöhallituksen yksinään.
 Tilanne on tasainen, ääniä vielä laskematta
 Haaretzin mukaan  kahden aikaan iltapäivällä 97 prosenttia äänistä oli laskettuna. Gantzin johtamalla keskustalaisella sinivalkoisella vaaliliitolla oli 33 paikkaa ja Netanjahun Likud-puolueella 31.
 Hallituksen muodostamiseen maassa tarvitaan 61 paikkaa parlamentista eli knessetistä. Yhteensä paikkoja on 120.
 Pattitilanne parlamenttivaaleissa uhkaa pääministeri Netanjahun asemaa maan pitkäaikaisimpana pääministerinä. Hänen kautensa on kestänyt jo yli vuosikymmenen.
 Pääministeri Netanjahulla onkin paljon pelissä vaaleissa, sillä hänellä on niskassaan korruptiosyytteet. Netanjahun on uskottu haluavan hakea vaalivoiton kautta itselleen syytesuojaa.
 Netanjahu ja Gantz kohtasivat tänään muistotilaisuudessa, joka oli järjestetty maan entisen presidentin  Shimon Peresin  kuolinpäivän kunniaksi. Miehet kättelivät muistotilaisuudessa.
 Nähtäväksi jää, olisiko Gantz valmis olemaan mukana hallituksessa, jota Netanjahu johtaisi. Gantz on aiemmin kertonut, ettei halua toimia hallinnossa, jonka pääministeri on asetettu syytteeseen.
 Palestiinalaispresidentti ei lämpene Netanjahun jatkolle
 Palestiinalaisten presidentti  Mahmud Abbas  suhtautuu penseästi ajatukseen uudesta Benjamin Netanjahun johtamasta Israelin hallituksesta.
 Abbas kommentoi asiaa vieraillessaan Oslossa, kun häneltä kysyttiin, minkälainen hallituskokoonpano olisi palestiinalaisille mieluisin.
 – Meidän kantamme: Netanjahua vastaan, Abbas sanoi.
 Abbasin seurassa ollut palestiinalaisten ulkoministeri  Riad al-Maliki  sanoi, että oli Israelin hallituksen kokoonpano mikä tahansa, palestiinalaiset ovat valmistautuneet keskustelemaan rauhasta.
 – Kuka ikinä kykeneekään muodostamaan hallituksen, olemme valmiita istumaan hänen kanssaan alas ja käynnistämään neuvottelut uudelleen, al-Maliki sanoi.

Netanjahun pahin kilpailija Gantz haluaa Israelin mahdollisen koalitiohallituksen pääministeriksi – Hallitusneuvottelut alkavat sunnuntaina


Summary: Oppositio on moittinut pitkin viikkoa hallituksen budjettiesitystä, joka on kaksi miljardia euroa alijäämäinen.

Oppositio kysyi ja hallitus vastasi jälleen tänään eduskunnan kyselytunnilla.
 Voit katsoa kyselytunnin klikkaamalla jutun pääkuvaa tai  Yle Areenasta .
 Ensimmäisen kysymyksen esitti suurimman oppositiopuolueen eli perussuomalaisten kansanedustaja  Jouni Kotiaho . Hän kritisoi hallituksen budjettiesitystä, jossa polttoaineveroa suunnitellaan korotettavaksi.
 – Tämä on järjetön esitys, emmekä tule koskaan sitä hyväksymään, Kotiaho sanoi.
 Kotiaho esitti huolen siitä, että veronkorotukset aiheuttavat ongelmia kuljetusalan yrityksille.
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) vakuutti, että kuljetusalan yritykset olisivat valveutuneita. Hän tarkoitti tällä sitä, että yritykset kirjaavat usein sopimuksiin, että veronkorotukset voidaan siirtää hintoihin.
 Tähän tarttui kansanedustaja  Kristian Sheikki Laakso  (ps.)
 – Tällaista kirjausta ei todellakaan ole kaikissa sopimuksissa, hän sanoi.
 – Te ette myöskään ymmärrä, mitä on parafiininen diesel. Sillä ei ole mitään tekemistä yritystuen kanssa.
 Hallitus on päättänyt asteittain purkaa parafiinisen dieselin tuen. Tätä päätöstä kritisoitiin myös muiden oppositiopuolueiden riveistä.
 Kokoomus tarrasi kiinni ostovoimaan
 Toiseksi suurimman oppositiopuolueen kokoomuksen riveistä moitittiin niin ikään hallituksen veropolitiikkaa.
 Kalle Jokinen  (kok.) nosti esiin Antti Rinteen haastattelun,  jossa hän lupasi, että suomalaisten ostovoima kohenee ensi vuonna .
 – Tämä budjettiesityksenne vähentää keskituloisen perheen käteen jääviä tuloja 320 eurolla vuodessa. Aiotteko te tehdä asialle jotain? Jokinen kysyi.
 Rinne vastasi syyttämällä kokoomusta veroluontoisten maksujen eli sosiaaliturvamaksujen nostamisesta edellisellä hallituskaudella.
 Kiista veroluontoisista maksuista liittyy kilpailukykysopimukseen. Kilpailukykysopimuksen yhteydessä työmarkkinajärjestöt sopivat siirtävänsä osan työnantajien sosiaaliturvamaksuista työntekijöiden maksettavaksi. Tämä nostaa kokonaisveroastetta.
 Edellinen hallitus kompensoi maksuja veronalennuksilla.
 – Kun teidän hallituksenne ei kompensoi kikystä johtuvia maksukorotuksia, se tarkoittaa verotuksen kiristymistä. Kun tämä on fakta, miten voitte täällä kyselytunnilla ja tiedotteessanne kertoa, että pieni- ja keskituloisten verotus kevenee kun se kiristyy? kysyi  Ben Zyskowicz  (kok.)
 – Kun puhutaan puhtaasti tuloverotuksen keventämisestä, se koskettaa puhtaasti kaikkia, Rinne vastasi.
 Juhana Vartiainen vaati Hetemäen lausuntoa kirjallisena
 Juhana Vartiainen  (kok.) hämmästeli Rinteen puheita, jonka mukaan valtiovarainministeriön valtiosihteeri  Martti Hetemäki  olisi kehunut Rinteen hallituksen tekemiä päätöksiä työllisyyttä kasvattaviksi.
 – On hieman epäreilua vedota salaisiin keskusteluihin. Jos sellainen arvio Martti Hetemäellä on, niin totta kai se on puheellanne julkinen asiakirja. Kertokaa meille se laskelma täällä. Kertokaa, miten Hetemäki on tähän päätynyt, hän sanoi.
 – Me olemme nähneet pitkän listan niin sanottuja työllisyystoimia. Ainoa, josta esimerkiksi arvostettu ekonomisti  Olli Kärkkäinen  on voinut tehdä arvion, on, että työllisyys vähenee 16 000:lla.
 Rinne vastasi, ettei Hetemäki ole esittänyt mitään laskelmia.
 – Pitäessään esitelmää valtiosihteeri Hetemäki totesi, että toimenpiteillä on merkittävä vaikutus.
 Kyselytunnilla paikalla olivat vastaamassa kaikki Antti Rinteenhallituksen ministerit eurooppaministeri  Tytti Tuppuraista  (sd.) sekä liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinia  (sd.) lukuun ottamatta.
 Kyselytunnin jälkeen täysistunto käy lähetekeskustelun  valtioneuvoston selonteosta, jonka aiheena on Suomen osallistumisen jatkaminen turvallisuussektorin koulutusyhteistyöhön Irakissa .
 Lue lisää:
 Hallitus pui myös näitä leikkauksia yritystukiin: apteekkarit, pienpanimot, matkailuautot, viihdemerenkulku...
 Lisää palkkatukea, kalliimpaa tupakkaa ja bensaa – Hallitus julkaisi ensimmäisen budjettinsa: katso, mihin valtio käyttää rahaa ensi vuonna
 Hallitus sai budjettiriihensä puitua: Korkeakoulut saavat rahansa heti ensi vuonna, yritystuista pois 120 miljoonaa euroa, aktiivimallin leikkuri puretaan

Perussuomalaiset moittivat kyselytunnilla hallituksen suunnitelmia korottaa polttoaineveroa, kokoomus hiillosti ostovoimasta


Summary: Kymmenettuhannet koululaiset opiskelevat väliaikaisissa tiloissa. Joskus päädytään vähän erikoisempiin ratkaisuihin.

Paksut ilmastointiputket risteilevät katossa. Niiden alla olevat suuret yhtenäiset tilat on jaettu osiin siirrettävillä väliseinillä.
 – Onhan täällä paljon äänekkäämpää entiseen kouluun verrattuna, mutta ei se hirveästi ole haitannut, Lappeenrannan Kesämäen koulun 7U-luokan oppilas  Maisa Luostarinen  kertoo.
 Hän yrittää keskittyä kirjan lukemiseen yhden väliseinän vierellä.
 Lappeenrannan Hyrymäen Family Center -kauppakeskus on toiminut syyslukukauden alusta väistötilana Kesämäen koululle, joka on yksi Lappeenrannan suurimmista kouluista.
 Lappeenrannan kaupunki on vuokrannut kauppakeskuksesta lähes 5000 neliömetriä tiloja. Niissä opiskelee 460 Kesämäen yläkoulun ja kuuden luokan oppilasta kahden vuoden ajan Kesämäen koulun peruskorjauksen aikana.
 7U-luokan oppilas Maisa Luostarinen lukutunnilla. Kare Lehtonen / Yle
 Koululuokat kesän aikana
 Kesämäen koulun rehtorin  Petri Huovilan  mukaan entinen kauppakeskus on muuntunut hyvin koulutiloiksi.
 – Pystyimme rakentamaan tänne kohtuullisen toimivat tilat kesällä vain parissa kuukaudessa.
 Väliseinistä rakennetut, osin muunneltavat, luokat tarjoavat myös uusia mahdollisuuksia.
 – Voimme käyttää vapaammin tätä tilaa. Ei tarvitse aina istua siinä penkissä ja pulpetin ääressä, äidinkielen opettaja  Mirva Löfma** n** kertoo.
 Family Center -kauppakeskus sijaitsee Lappeenrannan Myllymäessä. Mikko Savolainen / Yle
 Kauppakeskukseen siirtyminen säästi rahaa
 Family Center -kauppakeskus on  kärvistellyt  tyhjenevien tilojen kanssa jo vuosia. Nykyään kauppakeskuksessa toimii vain viisi yritystä, joista suurin on lasten liikuntaleikkipuisto HopLop.
 Kauppojen sijaan Lappeenrannan kaupungista on tullut kauppakeskuksen tilojen suurin vuokralainen. Kaupunki on jo aiemmin vuokrannut liikuntatiloja kauppakeskuksesta.
 Kesämäen koululle kauppakeskuksen tilat olivat sopivan suuret.
 – Meitä uhkasi siirtyminen jopa kolmeen eri väistötilaan eri puolille Lappeenrantaa. Se olisi aiheuttanut sellaisen rumban, että siihen verrattuna tämä on huomattavasti parempi vaihtoehto, Kesämäen koulun rehtori  Petri Huovila  kertoo.
 Kare Lehtonen / Yle
 Myös tilojen hinta on parempi kuin esimerkiksi siirrettävien väistötilojen eli niin sanottujen parakkien vuokraaminen olisi ollut.
 – Parakkien vuokra olisi tullut 2-3 kertaa suuremmaksi, Lappeenrannan toimitilat Oy:n projektijohtajana aiemmin toiminut  Jukka Mielikäinen  kertoo.
 Lappeenrannan kaupunki vuokraa Family Center kauppakeskuksesta 4900 neliömetriä tilaa koululle kahdeksi vuodeksi. Hinta on noin 2,15 miljoonaa euroa. Hintaan sisältyvät vuokra- ja muutostyöt sekä kuljetuskustannukset.
 Kaikki tilat käyttöön
 Väistötilojen etsiminen koululaisille on saanut epidemian luonteen Suomessa. Ylen vuosi sitten tekemän  kyselyn  mukaan ainakin noin 48 600 peruskoululaista opiskeli Suomessa joko kokonaan tai osittain väistötiloissa. Tämä tarkoittaa hieman yli yhdeksää prosenttia kunnallisten ala- ja yläkoulujen oppilaista.
 Sisäilmaongelmien levitessä väistötiloja etsitään mitä erilaisimmista paikoista. Esimerkiksi Loviisassa lukiolaisia sijoitettiin viime vuonna jopa  elokuvateatteri  Kino Marilynin tiloihin.
 Lisää väistötiloja tarvittiin vielä muualta kaupungista ja vuokrattavista parakeista.
 Kino Marilyn Loviisassa Petteri Juuti / Yle
 Siirrettävien rakennusten vuokraaminen ei yleensä kannata, jos vuokra-aika jää lyhyeksi.
 Kunnat ovatkin arvostelleet siirrettävien rakennusten markkinoita vähäisestä kilpailusta, joka vetää hintoja ylös.
 – Minulla on sama käsitys. Ei siellä monta tarjoajaa ole, Jukka Mielikäinen sanoo.
 Äänieristystä lisätään
 Erikoisemmissa väistötiloissa voi olla myös omat ongelmansa. Kauppakeskukseen siirtyneelle Kesämäen koululle uusien tilojen hälyisyys tuli yllätyksenä. Osasyynä siihen on se, että siirrettävät väliseinät eivät ylety kattoon saakka.
 Äänet leviävät näin avoimen katon kautta opetustilojen välillä.
 Rehtorin mukaan tilanteeseen ollaan jo puuttumassa..
 – Olemme lisänneet tänne kokolattiamattoja, akustiikkaverhoja ja nyt on kattoon on tulossa vielä akustiikkalevyjä, rehtori Petri Huovila kertoo.
 Luokkatilojen äänieristystä parannetaan asentamalla akustiikkalevyjä kattoritilöiden päälle. Kare Lehtonen / Yle

Lähes 500 koululaista muutti kauppakeskukseen: "Onhan täällä paljon äänekkäämpää"


Summary: Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä toimiva Pasi Kostamovaara nimitetään laitoksen johtoon vuoteen 2024 asti.

Rajavartiolaitoksen uudeksi päälliköksi on valittu kenraalimajuri  Pasi Kostamovaara .
 Kostamovaara työskentelee tällä hetkellä Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä. Hän on toiminut syyskuun alusta Rajavartiolaitoksen päällikkön, kenraaliluutnantti  Ilkka Laitisen  sijaisena. Laitinen jäi työkyvyttömyyseläkkeelle sairautensa vuoksi.
 Kostamovaara on työskennellyt Rajavartiolaitoksessa vuodesta 1986. Hän on toiminut muun muassa Suomen pysyvän EU-edustuston rajaturvallisuusasiantuntijana, komentajana Kaakkois-Suomen rajavartiostossa, sekä meriosaston ja henkilöstöosaston osastopäällikkönä Rajavartiolaitoksen esikunnassa.
 Lapista, Tervolasta kotoisin oleva Kostamovaara aloittaa Rajavartiolaitoksen johdossa lokakuun alusta. Virallisesti nimityksen vahvistaa tasavallan presidentti perjantaina.
 Rajavartiolaitoksen apulaispäälliköksi nimitetään kontra-amiraali  Markku Hassinen . Myös hänen virkakautensa kestää vuoden 2024 loppuun saakka.
 Lue myös:
 Rajavartiolaitoksen päällikkö vaihtuu – nykyinen päällikkö jäi työkyvyttömyyseläkkeelle vakavan sairauden takia

Rajavartiolaitoksen johtoon kenraalimajuri Pasi Kostamovaara


Summary: Perämeren jokialueiden nahkiaissaaliit ovat pienentyneet jo vuosia. Pyytäjiä syy kiinnostaisi, mutta tutkimusta ei ole.

Syksyn ensimmäinen nahkiaisten pyyntikuukausi on ollut Kemijoella Isohaaran voimalaitoksen alapuolella hiljainen. Kunnon saaliita ei ole tullut.
 Kemijoki on ollut vähävetinen kuivan kesän jäljiltä ja Keminmaan nahkiaisenpyytäjät kaipaisivat jokeen kunnon virtaamia ja juoksutuksia paremman saaliin toiveissa. Syysmyrskykin voisi tuoda nahkiaisen Perämerelle.
 Yön saalis on jäänyt jälleen laihaksi, kertoo Keminmaan nahkiaisenpyytäjien puheenjohtaja  Jouko Rantamaula .
 – Sieltä tuli nelisenkymmentä kiloa. Se on aika heikko saalis – kyllä tähän aikaan pitäisi olla vielä numeroja edessäkin. Jos tulisi 250 kiloa yössä, niin silloin se alkaisi jo vaikuttamaan joltakin, Rantamaula harmittelee.
 Esimerkiksi Kemijokisuulla saatiin yli 400 000 nahkiaisen saaliita vielä 1980-luvun alussa. 2000-luvun alussakin saatiin vielä yli 200 000 nahkiaista. Iijoella parhaat saalismäärät saattoivat nousta jopa toiselle miljoonalle, kertoo jakokuntien esimies  Risto Tolonen .
 Viime vuonna Kemijoen Isohaarasta saalis oli vain 70 000 nahkiaista. Myös Iijoella nahkiaisten saalismäärät ovat pudonneet huomattavasti: saalismäärä on vaihtelevasti 100 000 paremmalla puolella.
 Jari Peltoperä / Yle
 Nahkiainen on vaikea tutkittava
 Nahkiaisten pyytäjät toivovat, että nahkiaiskadon syytä ryhdyttäisiin selvittämään tarkemmin. Nahkiaiskadon tarkemmasta tutkimisesta on puhuttu jo vuosikymmen, mutta asia ei ole edennyt.
 – Pitäisi alkaa tutkia, mitä nahkiaiselle tapahtuu merellä. Vai onko se kutu, joka epäonnistuu vai mistä tämä kaikki johtuu, miettii Jouko Rantamaula.
 Myös Iijoella on mietitty samaa.
 – Varsinkaan nahkiaisen merivaiheista ei ole tietoa tarpeeksi: missä se käy ja missä se kulkee, Risto Tolonen sanoo.
 Luonnovarakeskuksessa tiedostetaan, että nahkiaiskantojen kehitys on ollut aleneva pitkällä aikavälillä. Suomessa uhanalaisempien lajien kuten lohen, meritaimenen tai siian tutkimus on mennyt nahkiaisen edelle.
 – Suurempia tutkimusulottuvuksia nahkiaisesta ei ole tällä hetkellä meneillään. Nahkiainen on myös haastavampi tutkimuskohde kuin esimerkiksi kalat, sanoo Luonnonvarakeskuksen johtava asiantuntija  Petri Heinimaa .
 Heinimaan mukaan Itämeren vesistöalueella Latvian rannikolla on vahva nahkiaiskanta. Siellä ympyräsuisella menee paremmin.
 Antti Kunnari ja Jouko Rantamaula esittelevät yön nahkiassaalista. Otuksia on vain saavin pohjallinen. Jari Peltoperä / Yle
 Ylisiirtoja jää rästiin
 Nahkiaisen pyynnin tulevaisuus huolestuttaa myös Keminmaan nahkiaisenpyytäjien nuorinta jäsentä  Antti Kunnaria .
 – Saaliit ovat tippuneet joka vuosi. Hyvistä saaliista on toistakymmentä vuotta. Viime vuonnakaan ei päästy ylisiirtovelvoitteeseen, eikä edellisenäkään vuonna. Kyllä tämä vähän heikolta näyttää, Kunnari suree.
 Keminmaan nahkiaisenpyytäjät hoitaa Kemijoen säännöstelyssä vesivoimayhtiöille määrättyä 100 000 nahkiaisen ylisiirtovelvoitetta. Nahkiaisia pyydetään Isohaarassa ja siirretään voimalaitospatojen ohi Kemijokeen lisääntymään.
 Ylisiirtovelvoitetta ei ole saatu täyteen viime vuosina, joten rästejä on kertynyt jo lähes 300 000 nahkiaisen verran.
 Perämeren jokien osuus koko Suomen nahkiaissaaliista on jopa yhdeksänkymmentä prosenttia. Lisäksi nahkiaista pyydetään muun muassa Satakunnassa Kokemäenjoesta ja Pohjanmaalla Perhonjoesta.
 Voit keskustella aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Tykkäätkö nahkiaisesta? Kurjia uutisia, sillä syksyn erikoisherkun saatavuus on tänä vuonna surkea
 Nahkiaissaaliit ovat surkeimpia vuosikymmeniin – "Muutaman sadan nahkiaisen keräämiseen menee lähes viikko"

Mihin hävisivät nahkiaiset? Saalismäärät Perämeren joista ovat romahtaneet, kalastajat peräävät tutkimuksia


Summary: Muun muassa pormestari Lauri Lyly (sd.) ja konsernijaoston puheenjohtaja Kalervo Kummola (kok.) eivät puuttuneet hyvän hallinnon vastaiseen hallitusnimitykseen.

Tampereen ylimmältä johdolta vaaditaan lisäselvityksiä SDP:n keskeiseen poliitikkoon  Atanas Aleksovskiin  liittyvässä jupakassa.
 Aleksovski valittiin kaupungin omistaman pysäköintifirman Finnparkin hallitukseen keväällä 2018, vaikka häntä epäiltiin rikoksesta. Kotilinnasäätiön tonttijärjestelyyn liittyvä  epäily oli kaupungin ylimmän johdon tiedossa .
 Selvityksiä pyydetään pormestari  Lauri Lylyltä  (sd.), konsernijaoston puheenjohtajalta  Kalervo Kummolalta  (kok.) ja konsernijohtaja  Juha Yli-Rajalalta .
 Kaupunginhallituksen täytyy arvioida, ovatko Kummola, Lyly ja Yli-Rajala toimineet virkavelvollisuuksiensa vastaisesti toimiessaan vastoin hyvää hallintoa. Kaupungin oma ohje kieltää nimittämästä kaupungin omistaman yhtiön hallitukseen tutkinnan kohteena olevia henkilöitä.
 Samalla punnitaan, nauttivatko poliitikot luottamusta ja pitääkö konsernijohtajalle antaa huomautus tai varoitus.
 Asia on kaupunginhallituksen käsittelyssä maanantaina.
 Poliisi ei aloittanut esitutkintaa
 Lyly ja Kummola kommentoivat asiaa yhteisessä tiedotteessa.
 – On hyvä, että asia selvitetään vielä kaupungin ohjeiden ja sisäisen toiminnan näkökulmista ja pitkään jatkunut prosessi saadaan myös tältä osin käsiteltyä loppuun, Lyly sanoo.
 Lylyn mukaan tarvittaviin toimiin ryhdyttiin heti, kun Aleksovskia koskeviin tietoihin oli saatu täysi varmuus niiden tultua julkisuuteen syksyllä 2018.
 – Kysymys on nyt kaupungin oman ohjeen tulkinnasta. Olemme toimineet kulloinkin käytettävissä olleiden tietojen perusteella ja pyytäneet lisäselvityksiä, Kummola sanoo.
 Kaupunginhallituksen esityslistan mukaan Kummolalta, Lylyltä ja Yli-Rajalalta on pyydetty lisäselvityksiä tapahtuneesta. Heidän antamansa yhteinen selvitys on saatu 16. elokuuta 2019.
 Kaupunginhallitukselle esitetään kuitenkin vielä yksilöidympien selvitysten pyytämistä.
 Myös poliisille tehtiin tutkintapyyntöjä Aleksovskin valinnasta Finnparkin hallitukseen. Poliisi on päättänyt jo aiemmin, että  ei aloita asiassa esitutkintaa  Tampereen kaupungin viranhaltijoiden toiminnasta.
 Tieto rikosepäilystä pimitettiin konsernijaostolta
 Huhtikuussa 2018 Tampereen kaupunginhallituksen konsernijaosto esitti Aleksovskia kaupungin omistaman pysäköintifirman Finnparkin hallituksen puheenjohtajaksi. Poliisi kuitenkin epäili Aleksovskia rikoksesta Kotilinnasäätiön Muotialantiellä sijaitsevan tontin vuokraoikeuden myyntiin liittyen. Aleksovski on Kotilinnasäätiön toiminnanjohtaja.
 Ennen konsernijaoston esitystä Aleksovski ilmoitti kaupungin konsernijohdolle, että ei ole esitutkinnan kohteena. Kuitenkin vielä ennen varsinaista hallitusnimitystä kaupungin ylin johto sai poliisilta tiedon Aleksovskiin kohdistuvasta epäilystä.
 Tieto rikosepäilystä meni sekä Lylylle, Kummolalle että Yli-Rajalalle. Kukaan heistä ei kuitenkaan tuonut tietoa konsernijaoston tietoon ennen Aleksovskin nimittämistä.
 Aleksovskille ehdollista vankeutta
 Konsernijaosto käsitteli asiaa seuraavan kerran vasta yli puoli vuotta myöhemmin, kun Aleksovskia vastaan oli jo nostettu syyte luottamusaseman väärinkäytöstä.
 Myöhemmin Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi Aleksovskin seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Asian käsittely jatkuu hovioikeudessa.
 Syytteen vuoksi Aleksovski siirtyi syrjään Finnparkin hallituksesta, Tampereen kaupunginhallituksesta ja SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtajan tehtävästä.
 Maanantaina Tampereen kaupunginvaltuusto päätti, että  Aleksovski voi jatkaa valtuustossa  käynnissä olevasta oikeusprosessista huolimatta.
 Lue lisää:
 Poliisi ei tutki virkamiesten toimintaa Finnpark-valinnassa
 Kummola, Lyly ja Tampereen muu ylin johto saavat kritiikkiä rikosepäilyn pimittämisestä – ”Ei tästä kukaan saa tyylipisteitä"
 Tampereen johto tiesi demarivaikuttajan rikosepäilystä ja rikkoi kaupungin ohjeita – myös Kummolan ja Lylyn pitää antaa selvitys tekemisistään

Tampereella vellonut tonttisotku ulottuu pormestariin asti – nyt selvitetään, toimiko ylin johto virkavelvollisuuksien vastaisesti


Summary: Hinnan vuoksi jopa neljännes yhdysvaltalaisdiabeetikoista on joutunut säännöstelemään elintärkeää lääkettään, mikä on johtanut jo kuolemantapauksiin.

BUFFALO  Kun  Chris Griesbaum  sairastui diabetekseen 11-vuotiaana, hänen tarvitsemansa insuliini maksoi noin kymmenen dollaria (yhdeksän euroa) pullolta.
 Nyt, 34 vuotta myöhemmin samasta tavarasta pitää pulittaa Yhdysvalloissa monikymmenkertaisesti enemmän.
 Griesbaum tarvitsee kahta insuliinia, joista toinen maksaa Yhdysvalloissa noin 300 dollaria (272 euroa) kymmenen millilitran injektiopullo ja toinen noin 190 dollaria (172 euroa) pullo.
 – Onneksi asun lähellä Kanadaa. Siellä sama lääke maksaa 27 dollaria pullo, IT-asiantuntijana työskentelevä Griesbaum kertoo.
 Chris ja Genevieve Griesbaum käyvät noin kerran kuukaudessa Kanadassa ostamassa insuliinia. Nina Svahn / Yle
 Griesbaum ajaa kotoaan Buffalosta, New Yorkin osavaltiosta rajan yli Kanadaan kerran kuukaudessa. Griesbaum pysähtyy lähimpänä rajaa sijaitsevaan apteekkiin Fort Eriessä, Ontariossa.
 Chris Griesbaum ajaa kotikaupungistaan Buffalosta rajan yli Kanadaan alle 20 minuutissa. Nina Svahn / Yle
 Matka kotiovelta kanadalaisapteekkiin kestää alle puoli tuntia. Yleensä Griesbaum soittaa etukäteen ja varmistaa apteekista, että hänen tarvitsemaansa insuliinia on.
 Insuliinin ostaminen Kanadasta ja sen tuominen rajan yli Yhdysvaltoihin ei ole tuottanut ongelmia. Nina Svahn / Yle
 Apteekkiin mennessä insuliinit odottavatkin häntä valmiina. Kanadassa reseptiä ei insuliinille tarvita, eikä kanadalaisapteekissa näytä haittaavan, että insuliini myydään yhdysvaltalaiselle.
 Insuliininostotapahtuma supermarketin yhteydessä olevassa apteekissa on ohi alle viidessä minuutissa.
 – Kaikki käy helposti. Rajallakaan kukaan rajaviranomainen ei kysele. Lähinnä he vain ihmettelevät, kun kerron, miten paljon enemmän insuliini Yhdysvalloissa maksaa, Griesbaum sanoo.
 Griesbaumit iloitsevat, että Chrisin tarvitsemat insuliinit saadaan Kanadasta murto-osalla siitä hinnasta kuin kotona Yhdysvalloista. Nina Svahn / Yle
 Kanadassa injektiopullo insuliinia maksaa noin parikymppiä, Yhdysvalloissa lähes parisataa. Nina Svahn / Yle
 Griesbaum ei ole suinkaan ainoa, joka matkustaa insuliininostoon Kanadaan. Yhdysvalloista on tehty jopa ryhmämatkoja halvemman insuliinin perässä. Minnesotasta kesäkuussa lähteneessä ryhmässä 15 henkilöä  osti alle kahdella tuhannella dollarilla insuliinit , jotka olisivat Yhdysvalloissa maksaneet yli 23 000 dollaria eli noin 20 800 euroa.
 Insuliiniannosta pienennetty hengenmenon uhalla
 Yhdysvaltain Diabetesliiton selvityksessä noin neljännes diabeetikoista kertoi vähentäneensä insuliiniannostaan tarvitsemaansa pienemmäksi kalliin hinnan vuoksi. Myös Yalen yliopiston tutkijat saivat omassa tutkimuksessaan  samanlaisen tuloksen .
 Annosten pienentämisellä voi olla hengenvaaralliset seuraukset, sillä insuliini on ihmiselle elintärkeä hormoni. Griesbaumin kaltaisilla ykköstyyppin diabeetikoilla haima ei tuota insuliinihormonia, joten sitä täytyy annostella ihon alle joko pistämällä tai insuliinipumpulla.
 Ilman insuliinia diabeetikon verensokeri nousee vaaralliselle tasolle ja pitkittyessään sen puute johtaa hengenvaaralliseen ketoasidoosiin ja jopa kuolemaan. Yhdysvalloissa onkin jo raportoitu useampi diabeetikon kuolintapaus, jonka syy on ollut riittämätön insuliini.
 Liittovaltion laajuista huomiota on saanut minnesotalaisen nuoren miehen kohtalo. Hän kuoli muutama vuosi sitten 26-vuotiaana, kun ei pystynyt hankkimaan insuliinia 1 300 dollarin eli noin 1 180 euron kuukausittaisella hinnalla. Mies  oli pudonnut vanhempiensa sairausvakuutuksen ulkopuolelle  täytettyään 26 vuotta.
 Griesbaum on turhautunut ja murheellinen kotimaansa diabeetikkojen tilanteesta. Hänen kaltaisiaan ykköstyypin diabeetikkoja on Yhdysvalloissa 1,25 miljoonaa. Griesbaum on aktiivisesti mukana kansalaisjärjestössä, joka kamppailee insuliinin hinnan alentamiseksi.
 – Yhdysvallat ei ole mikään kehitysmaa. Ihmisten ei pitäisi kuolla täällä insuliinin puutteeseen, Griesbaum sanoo ajaessaan Kanadan puolelta takaisin Yhdysvaltoihin.
  Chris Griesbaumin mukaan perheen talous ei kestäisi diabeteksensa hoitoa, jos hän ei pystyisi käymään insuliiniostoksilla Kanadassa. Nina Svahn / Yle
 Vakuutusyhtiö korvaa vain osan Griesbaumin tarvitsemista insuliineista.
 Nina Svahn / Yle
 Kotonaan Griesbaum pistää hetki sitten Kanadasta hankittua insuliinia ja kertoo, että hänkin oli vaarassa joutua tilanteeseen, jossa olisi joutunut pienentämään insuliiniannostaan tarvitsemaansa pienemmäksi.
 Vakuutusyhtiö kieltäytyi muutamia vuosia sitten korvaamasta Griesbaumille insuliineja. Se suostui korvaamaan noin 8 000 dollaria eli noin 7 250 euroa maksaneen insuliinipumpun, mutta ei insuliinia.
 – He antoivat kyllä välineet, mutta eivät lääkettä, hymähtää Griesbaumin vaimo  Genevieve .
 Kaikeksi onneksi vaimo on töissä lakiasiaintoimistossa, jonka omistava juristi otti asiakseen tapella insuliininkorvaavuusasiasta vakuutusyhtiön kanssa Griesbaumin puolesta palkkiotta.
 Lopputuloksena vakuutusyhtiö taipui korvaamaan toisen Griesbaumin tarvitsemista insuliineista, niin sanotun lyhytkestoisen insuliinin. Jos vakuutusyhtiö ei olisi suostunut sitä korvaamaan, hänen tarvitsemansa kuukausiannos olisi maksanut Yhdysvalloissa 3 240 dollaria eli 2 930 euroa kuussa.
 Griesbaumin tarvitsema toinen, niin sanottu pitkävaikutteinen insuliini hänen on maksettava itse, ja sen hän hakee selvästi huokeammalla Kanadasta. Kanadasta haettuna Griesbaumin kuukausiannos maksaa 54 dollaria (49 euroa), Yhdysvalloissa hinta olisi lähes 400 dollaria (362 euroa).
 – Taloutemme ei kestäisi sitä, etten pääsisi menemään Kanadaan insuliinia ostamaan. Tämä matka on minulle elämän ja kuoleman kysymys, Griesbaum toteaa.
 Syypää insuliinin kalleuteen monimutkainen hinnoittelujärjestelmä
 Insuliinin hinta on Yhdysvalloissa noussut dramaattisesti viime vuosina. Pelkästään vuodesta 2012 vuoteen 2016 yhdysvaltalaisen diabeetikon insuliineistaan maksama hinta on kaksinkertaistunut.
 Health Care Cost Insitute -järjestön mukaan yhdysvaltalainen diabeetikko maksoi insuliineistaan vuonna 2012 keskimäärin 2 864 dollaria (2 594 euroa), vuonna 2016 jo 5 705 dollaria (5 167 euroa).
 Yhdysvaltain Diabetesliiton laskelman mukaan yhden  pitkäkestoisen insuliinin listahinta nousi Yhdysvalloissa  vuodesta 2007 vuoteen 2016 huimat 252 prosenttia.
 Syypäitä tilanteeseen on haettu monimutkaisesta lääkehinnoittelujärjestelmästä. Siinä insuliinin hinta määräytyy lääkevalmistajien, -tukkureiden, vakuutusyhtiöiden, apteekkien ja erityisesti heidän välillään toimivien välimiesten salamyhkäisessä vuorovaikutuksessa.
 Chris Griesbaum kuuluu kansalaisjärjestöön, joka kamppailee insuliinin hinnan alentamiseksi Yhdysvalloissa. Nina Svahn / Yle
 Diabetesliiton selvityksen mukaan insuliinin hinnoittelusta puuttuu läpinäkyvyys, eikä kuluttaja pääse maksamaan listahintaa, kun markkinoilla toimii useita osallisia.  Liiton teettämän asiantuntijaselvityksen mukaan  kalleimman hinnan insuliinista joutuu maksamaan diabeetikko, jolla ei ole sairausvakuutusta tai jonka vakuutus ei syystä tai toisesta korvaa kaikkia insuliineja.
 Tilanne on nurinkurinen insuliinihoidon syntyhistoriaan nähden. Insuliinin 1920-luvulla keksineet ja sen tekemisen patentoineet kanadalaistutkijat myivät tuotanto-oikeudet nimelliseen, muutaman dollarin hintaan.
 Griesbaum muistuttaa, että heidän tavoitteenaan oli taata mahdollisimman monen hengen pelastaminen.
 Lakiesitys senaatissa insuliinin hinnan laskemiseksi
 Yhdysvaltain diabeetikkojen tilanteen kohentamiseksi kongressissa on parhaillaan käsittelyssä lakiesitys, joka laskisi insuliinin hintaa jopa 75 prosenttia. Puoluerajat ylittävä  lakiesitys annettiin senaattiin heinäkuussa.
 Diabetesjärjestöt ovat samalla jatkaneet kampanjointia insuliinin hinnan laskemiseksi. Griesbaumkin osallistui viime viikonloppuna kynttilämielenosoitukseen insuliinia valmistavan Eli Lily -lääkeyhtiön edustalla Indianapolisissa kymmenien muiden aktivistien kanssa.
 Kynttilät sytytettiin ketoasidoosiin kuolleiden diabeetikkojen muistolle.
 – Tarkoitukseni ei ole parjata kotimaatani, mutta toivon, että Yhdysvaltain saattaminen maailmanlaajuiseen häpeään insuliinin hinnan vuoksi saisi aikaan muutoksen, Griesbaum sanoo.
 Lue lisää:
 Biden, Warren ja Sanders kiistelivät terveydenhuollosta demokraattiehdokkaiden tv-väittelyssä – välillä ehdokkaat piikittelivät toisiaan ja Trumpia
 Tutkijat: Obamacare aikaisti syöpädiagnooseja ja tasoitti etnisten ryhmien välisiä eroja
 USA:n terveydenhuollon hintauudistus meni pieleen – "Tavallinen ihminen ei voi ymmärtää"

Yhdysvalloissa kallis insuliini ajaa diabeetikkoja ostoksille Kanadaan: ”Tämä matka on minulle elämän
ja kuoleman kysymys”


Summary: Kokoelmaa aiotaan esitellä Lahden uudessa LAD-museossa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Lahden museot etsivät kokoelmakummeja, joiden halutaan rahoittavan taideteosten konservointia. Tuki aiotaan käyttää arvokkaan Viipuri-kokoelman kunnostamiseen. Kokoelman helmiä ovat muun muassa  Ilja Repinin ,  Ferdinand von Wrightin ,  Albert Edelfeltin  ja  Akseli Gallen-Kallelan  teokset.
 Konservointihankkeen kautta valmistaudutaan Taide-, juliste- ja muotoilumuseo LAD:n avautumiseen. Uuden museon on tarkoitus avautua vuonna 2021 vanhan mallasjuomatehtaan tiloihin.
 Vaihtuvien näyttelyiden ohella museoon pystytetään pidempikestoinen näyttely, johon valikoidaan kuvataidetta, julisteita ja huonekaluja.
 Teosten konservointi vaatii useiden ammattilaisten pitkäaikaista työpanosta, minkä vuoksi Lahden museot tarvitsevat ulkopuolisista rahoitusta yrityksiltä. Viipuri-kokoelma evakuoitiin Viipurin taidemuseosta Lahteen vuonna 1939 sodan jaloista. Se muodostaa pohjan Lahden taidemuseon kokoelmille.
 Kokoelma on Viipuri-säätiön omistuksessa.
 Teoksen konservointi maksaa tuhat euroa
 Kummiyritykset saavat tuen vastineeksi kummipaketin, joka sisältää muun muassa mahdollisuuden järjestää oma tilaisuus LAD:ssa. Tukijoiden nimet tulevat näkyville museoon.
 Isojen yritysten lisäksi kummeiksi halutaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä, mikä näkyy kummipaketin hinnoittelussa.
 – Kummipaketin hinta on kaikille sama: tuhat euroa. Se vastaa keskimäärin yhden taideteoksen konservointikustannuksia, museoamanuenssi  Liisa Mäkitalo  kertoo.
 Yrityksiä houkutellaan mukaan rahoittajiksi kokoelmakummitilaisuudessa Lahdessa 26. syyskuuta.

Viipurista evakuoidut taideaarteet kaipaavat konservointia – avuksi kutsutaan kokoelmakummeja


Summary: Muutos tuskin nostaa kuljetusten kustannuksia samassa suhteessa, koska tuotantotapa muuttuu halvemmaksi.

Tiistaina julki tulleessa hallituksen budjettiesityksessä oli löydetty yksi karsintakohde yritystuille.
 Budjetin mukaan "Yritystukien leikkaus toteutetaan poistamalla asteittain parafiinisen dieselöljyn veronalennus, 120 miljoonaa euroa."
 Kysyimme, miten tämä tuen poisto käytännössä näkyy ja vaikuttaa.
 Miten parafiininen diesel eroaa tavallisesta dieselistä ja miksi sillä on ollut veronalennus?
 Se on puhtaammin palavaa ja sen valmistus on kalliimpaa. Sen lähipäästöt ovat tavallista eurooppalaisen standardin mukaista dieseliä pienemmät, ja sillä saavutetaan lähipäästöhyötyjä taajamissa ja vanhemmissa ajoneuvoissa.
 Tämä polttoaineiden päästöero on otettu verotuksessa huomioon ja sen käyttöön on kannustettu verotuella, joka valtiovarainministeriön mukaan poistuu perusteettomana. Kyseessä ei siis ole hiilidioksidipäästöihin liittyvä ohjauskeino.
 Uusissa ajoneuvoilla parafiinisellä polttoaineilla ei saavuteta lähipäästöhyötyjä, koska niiden moottoreiden puhdistustekniikat ovat kehittyneet aiempaan verrattuna. Neste valmistaa parafiinistä dieseliä muun muassa Porvoon jalostamollaan, muut alan toimijat ovat voineet tuoda sitä lisäksi muualta.
 Uusilla ajoneuvoilla eroa lähipäästöissä ei kehittyneiden moottoreiden takia ole. Neste on valmistanut parafiinista dieseliä Porvoon jalostamollaan, muut alan toimijat ovat voineet tuoda sitä muualta.
 – Veronalennuksesta on päätetty vuonna 2010 ja jo silloin on tiedetty, että moottorien puhdistustekniikat kehittyvät, ja veronalennus tulee siksi aikanaan poistumaan kun sen päästöhyödyt vähenevät, sanoo lainsäädäntöneuvos  Leo Parkkonen  valtiovarainministeriöstä.
 Nostaako 120 miljoonan euron veromuutos kuljetusten kustannuksia vastaavalla tavalla?
 Tuskin nostaa samassa suhteessa. Tuen poistumisen myötä ainakin Neste aikoo siirtyä fossiilisessa dieselissään halvempaan tuotantoprosessiin, joka samalla alentaa dieselin jalostamisen kustannuksia.
 Nesteen yhteiskuntasuhdejohtaja  Ilkka Räsänen  ei lähde arvioimaan, missä määrin veronalennuksen poistuminen hintaan vaikuttaa, sillä hintaan vaikuttaa niin öljyn hinta maailmanmarkkinoilla kuin huoltoasemaketjujen keskinäinen kilpailukin, monen muun tekijän ohella.
 Räsänen toteaa, että tuotantokustannukset laskevat, kun parafiinisestä diesellaadusta siirrytään normaaliin laatuun, joka vaatii vähemmän käsittelyä.
 Miten verotuksella tuetaan uusiutuvan dieselin (vähemmän hiilidioksidipäästöjä, puhtaasti palava, kalliimpi) käyttöä?
 Parafiinista dieseliä voidaan valmistaa niin fossiilista kuin uusiutuvista raaka-aineista, jonka hiilidioksidipäästöt ovat huomattavasti fossiilista dieseliä pienemmät. Suomen markkinoilla oleva uusiutuva diesel on lähes aina samalla parafiiniseksi laskettavaa. Biodieseliä voi myös olla ei-parafiinisenä, mutta sitä ei juurikaan käytetä Suomessa, ministeriöstä kerrotaan.
 Verotuksella tuetaan kuitenkin pienempipäästöistä, uusiutuvaa dieseliä jatkossakin. Parkkosen mukaan esimerkiksi Nesteen MYdieseliin kohdentuva, noin 20 senttiä per litra oleva hiilidioksidiveron alennus säilyy ennallaan. Tämä on varsinainen biopolttoaineiden veroetu, joka seuraa Suomen ympäristöperusteisesta veromallista.
 Parkkonen muistuttaa, että biopolttoaineiden varsinainen edistämiskeino Suomessa on jakeluvelvoite, eikä sen rinnalla voida käyttää varsinaisia verotukia edistämiskeinona.
 Lue myös
 Hallitus pui myös näitä leikkauksia yritystukiin: apteekkarit, pienpanimot, matkailuautot, viihdemerenkulku...
 Hallitus sai budjettiriihensä puitua: Korkeakoulut saavat rahansa heti ensi vuonna, yritystuista pois 120 miljoonaa euroa, aktiivimallin leikkuri puretaan
 Asiantuntijat budjettiesityksen ilmastosatsauksista: Tehokkain toimi jäi uupumaan, kun turpeen verotukea ei poistettu
 Juttua tarkennettu klo 20:07: Myös ei-parafiinista uusiutuvaa dieseliä voi olla, mutta sitä ei juuri käytetä Suomessa.

Kuinka parafiinisen dieselin 120 miljoonan euron veronalennuksen poisto vaikuttaa? Kolme kysymystä ja vastausta


Summary: Nettiviisumilla matkustavien pitäisi käydä rajatarkastuksessa Viipurin asemalla.

Venäläisen  Fontanka-uutissivuston  saamien viranomaistietojen mukaan uudella nettiviisumilla voisi matkustaa Suomen ja Venäjän välisessä junaliikenteessä aikaisintaan ensi vuoden puolella.
 Fontankan tietojen mukaan Venäjä aikoo mahdollistaa sähköisellä viisumilla matkustamisen myös Allegro-junilla, mutta aluksi se olisi mahdollista ainoastaan Viipuriin saakka.
 Nettiviisumin tarkastaminen ei ole vielä mahdollista liikkuvissa junissa, sillä rajatarkastajat eivät tämän hetkisen tekniikan puitteissa pysty olemaan suojatussa, reaaliaikaisessa internet-yhteydessä tarvitsemiinsa tietokantoihin. Ongelma pyritään ratkaisemaan.
 Viipurin rautatieasemalle puolestaan asennetaan parhaillaan laitteita, joilla sähköinen viisumi voidaan tarkastaa. Nettiviisumilla matkustavien pitäisi näin ollen käydä rajatarkastuksessa Viipurin asemalla. Suunnitelmien mukaan laitteiston pitäisi olla käyttövalmiudessa ensi vuoden alkupuolella.
 Suomessa asiasta  kertoi ensimmäisenä Ilta-Sanomat.
 Matkailun odotetaan lisääntyvän
 Venäjän on määrä ottaa  ilmainen nettiviisumi  käyttöön ensi kuussa. Kahdeksan päivän nettiviisumilla voisi jatkossa matkustaa Pietariin ja Leningradin alueelle. Viisumin käyttööntuloa pidetään varmana, ellei viime metreillä tapahdu odottamatonta käännettä.
 Maantieliikenteessä uusi viisumi kelpaa näillä näkymin Kaakkois-Suomen kolmella rajanylityspaikalla, eli Vaalimaalla, Nuijamaalla ja Imatralla. Rajan voisi ylittää henkilöautolla, bussilla tai moottoripyörällä.
 Myös lentoliikenne eli Pulkovon kansainvälinen lentoasema Pietarissa on mukana. Uusi viisumi kelpaisi esimerkiksi Finnairin lennoilla Helsingistä Pietariin.
 Laivaliikenteessä uusi viisumi kävisi Pietarin matkustajasatamissa ja Viipurin edustalla sijaitsevassa Uuraan satamassa. Uudistus laajentaa Venäjän-laivaliikenteen nykyistä 72 tunnin viisumitonta käytäntöä. Se on vielä avoinna, koskeeko laajennus Saimaan kanavaristeilyjen päätepistettä, Viipurin kaupungin satamaa.
 Nettiviisumin voisivat saada kaikkiaan  53 maan kansalaiset.
 Pietarin matkailuviranomaiset odottavat matkailijamäärien kasvavan  peräti 50 prosentilla . Odotusten toteutuessa Pietarissa vierailisi 12 miljoonaa matkailijaa vuodessa.

Venäjän uusi nettiviisumi kelvannee junissa – mutta vasta ensi vuonna ja vain Viipuriin saakka


Summary: Eduskuntaryhmän puheenjohtajan Kai Mykkäsen mielestä hallituksen työllisyysteot ovat jääneet tekemättä.

Kokoomus aikoo jättää välikysymyksen hallituksen talouspolitiikasta.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Kai Mykkänen (kok.) kertoi torstaina, että kokoomus katsoo hallituksen päättäneen menolisäyksistä ilman että työllisyystoimilla olisi kunnon vaikutusarvioita.
 – Työllisyysteot jäivät tekemättä ja meidän mielestämme tämä on äänestäjien pettämistä, että tehdään menolisäykset ennen kuin tienataan rahat, Mykkänen sanoi medialle eduskunnassa.
 Kokoomus tiedottaa perjantaina tarkemmin välikysymyksen sisällöstä. Mykkäsen mukaan muut eduskuntaryhmät ovat tervetulleita liittymään kokoomuksen välikysymykseen, jos niillä on sama huoli menolisäyksistä. Kokoomus ei kuitenkaan ollut käynyt keskusteluja vielä muiden ryhmien kanssa voimien mahdollisesta yhdistämisestä, Mykkänen kertoi.

Kokoomus aikoo jättää välikysymyksen taloudenpidon laiminlyönnistä


Summary: Kun Pichai oli lapsi, nelihenkinen perhe kurvaili Madrasin ruuhkissa skootterilla – huomenna hän tapaa Antti Rinteen Helsingissä

Vuonna 1972 Intian Madrasissa, nykyisessä Chennaissa, syntyi poika keskiluokkaiseen perheeseen. Perheen isä oli insinööri brittiläisessä elektroniikkayhtiössä ja äiti pikakirjoittaja.
 Keskiluokkaisuus Intiassa ei noihin aikoihin ollut yltäkylläisyyttä. Kodissa oli kaksi huonetta, ja lapset saivat nukkua olohuoneessa. Jossain vaiheessa isä säästi rahat siniseen Lambretta-skootteriin, jonka kyytiin ahtautui peri-intialaiseen tapaan  koko nelihenkinen perhe .
 Kukaan ei varmasti arvannut, että tuo sarvissa roikkuva poika tulee johtamaan maailman kenties vaikutusvaltaisinta yhtiötä.
 – Lapsuudessani ei ollut tietokonetta tai televisiota – oli kavereita, urheilua ja lukemista,  Sundar Pichai  muisteli CNN:n  haastattelussa .
 Äidin lukio oli jäänyt kesken rahanpuutteen vuoksi, mutta juuri hän tartutti vanhimpaan poikaansa tiedonjanon ja uteliaisuuden. Pichain mukaan hän löysi äitinsä kautta myös kirjojen maailman.
 Pojalla on ilmiömäinen muisti
 Sundar Pichain haastatteluissa puhutaan usein puhelimesta.
 Perheen kotikadulla vain yhdessä talossa oli puhelin ja Pichainkin vanhemmat jonottivat päästäkseen sitä käyttämään.
 Omaa puhelinta he joutuivat odottamaan peräti viisi vuotta. Kun lankapuhelin sitten saatiin 1980-luvun puolivälin tienoilla, se oli välittömästi koko yhteisön käytössä.
 – Se oli sellainen avoimien ovien juttu, Sundar Pichai on muistellut.
 Puhelin oli 12-vuotiaan pojan elämässä iso asia. Aiemmin hän käytti tunteja hakiessaan äitinsä verikokeiden tuloksia sairaalasta. Usein matka oli myös turha, sillä tulokset eivät olleet valmiit. Pichai kertoi Guardianin haastattelussa, että puhelimella  asia selvisi  kymmenessä minuutissa.
 Pichai oppi omakohtaisesti, mikä vaikutus teknologialla on ihmisten elämään. Se oli merkittävä oivallus Pichain myöhempää uraa ajatellen.
 Toisaalta puhelimen ansiosta sukulaisetkin ymmärsivät, että nuoressa Sundarissa oli jotain poikkeuksellista.
 Hänellä oli nimittäin ilmiömäinen numeromuisti. Pichain enon mukaan kouluikäinen Sundar muisti puhelinnumerot kertakuulemalta ja  vielä kuukausien kuluttua .
 Intialaiset ovat nousseet it-alan huipulle. Microsoftia johtaa Sataya Nadella, Nokiaa Rajeev Suri ja Googlea Sundar Pichai (kuvassa). Clemens Bilan / EPA
 Metallurgista tuli internetmies
 Sundar Pichai opiskeli Indian Istitute of Techologyssa Kharagpurissa. Samaan aikaan opiskelleet muistelevat “Sundia” ujona poikana, joka viihtyi paremmin pienissä ryhmissä kuin osana suurta joukkoa.
 Hän oli kuitenkin tarmokas. Opiskelutoveri  sanoo  Sundarin suunnanneen ensimmäisestä päivästä alkaen kohti jatko-opintoja Yhdysvalloissa.
 Pichai suoritti ensimmäisen tutkintonsa metallurgiasta.
 Materiaalioppi vaikuttaa myöhemmän uran näkökulmasta erikoiselta – toisaalta Pichai oli aina ollut kiinnostunut elektroniikasta, jonka parissa hänen isänsä työskenteli. Lisäksi hän oli jo pitkään unelmoinut Piilaaksosta. Hän oli kuullut tarinoita Yhdysvalloissa asuvalta enoltaan, ja  lukenut kertomuksia  William Shockleyn  kaltaisista puolijohdeteknologian uranuurtajista.
 Teknillinen korkeakoulu oli Pichain elämässä merkittävä paikka myös siksi, että hän tapasi siellä tulevan vaimonsa.
 Pichai valmistui vuonna 1993. Opintomenestys toi stipendin Stanfordin yliopistoon Kaliforniaan. The Guardianin mukaan hänen isänsä, joka tienasi noin 70 euroa kuukaudessa, käytti vuoden säästöt ostaakseen pojalleen lentolipun.
 Stanfordin jälkeen oli vuorossa taloustutkinto Wharton Schoolissa Pennsylvaniassa. MBA-opintojen ohella hän työskenteli konsulttiyhtiö McKinseyn palveluksessa.
 Vuosikymmenen mittainen nousukiito
 Sundar Pichai haki Googlen palvelukseen vuonna 2004. Reilu vuosikymmen myöhemmin hän oli samaisen yhtiön toimitusjohtaja.
 Poikkeuksellista urapolkua selittää lahjakkuuden lisäksi myös hyvä onni työtehtävien suhteen. Pichai sai heti vastuulleen Googlen kannalta keskeisen tuotteen – ja onnistui todistamaan kykynsä.
 Kyseessä oli nettiselaimiin sijoitettava hakupalkki, Google Toolbar.
 Harva enää muistaa tämän tuotteen olemassaoloa, mutta Googlelle se oli 2000-luvun alkuvuosina äärimmäisen tärkeä. Yhtiötä uhkasi nimittäin " tuomiopäivän skenaario ". Jos Microsoft tekisi omasta Bing-hakukoneestaan vakiotyökalun omaan internet-selaimeensa, Google olisi pulassa.
 Toolbar-työkalu toi Googlen hakukoneen internetselaimeen käyttäjien silmien eteen. Pichai ryhtyi johtamaan tiimiä, jonka tehtävänä oli saada Dellin ja Adoben kaltaiset laite- sekä ohjelmistovalmistajat liittämään hakupalkin omiin tuotepaketteihinsa.
 Pichailla oli kuitenkin isompikin visio. Hän vakuutti yhtiön johdolle, että hakupalkin sijasta Googlen kannattaa luoda oma internetselain. Vasta se antaisi turvallisen aseman.
 Googlen toinen perustaja  Eric Schmidt  ei tiettävästi ollut vakuuttunut, että Googlen kannattaisi haastaa Microsoftin Internet Exploreria ja Mozillan Firefoxia.
 Lopulta hanke sai kuitenkin  vihreää valoa . Nykyisin Googlen oma Chrome on nettiselainten  ylivoimainen markkinajohtaja  lähes 60 prosentin osuudella.
 Menestyksen jälkeen Pichain vastuulle uskottiin yhä uusia kruununjalokiviä – Gmail, YouTube, Android, Google Maps. Hakukoneyhtiöllä riitti yli miljardin käyttäjän työkaluja Pichain kaitsettavaksi.
 Nuoren intialaisen kyvyt havaittiin muuallakin. Twitter kosiskeli miestä palvelukseensa. Häntä soviteltiin myös Microsoftin toimitusjohtajan saappaisiin.  Google tarjosi  kuitenkin miehelle niin rahakkaat kannustimet, että tämä hylkäsi houkutukset.
 Intialaiset it-jättien johdossa
 Googlen toimitusjohtajaksi Sundar Pichai nimitettiin elokuussa 2015. Miehen nousu Googlen sisäisessä rankingissa oli ollut nopea, mutta valinta herätti huomiota myös toisesta syystä.
 Hän oli lyhyen ajan sisällä jo kolmas intialaistaustainen toimitusjohtaja suuren it-yhtiön johdossa.
 Edellisen vuoden helmikuussa Microsoftin toimitusjohtajaksi oli nimitetty hyberabadilaissyntyinen  Satya Nadella . Kännykkäbisneksen juuri hylänneen Nokian toimitusjohtajana taas oli aloittanut New Delhissä syntynyt  Rajeev Suri .
 Sundar Pichain ylennyksen yhteydessä Googlen sisällä tapahtui merkittävä organisaatiouudistus. Samalla kun Pichai siirtyi Googlen toimitusjohtajaksi, yhtiön toinen perustaja  Larry Page  siirtyi vastaperustetun emoyhtiön ruoriin.
 Kun tänään puhumme Google-yhtiöstä, tarkoitamme itse asiassa usein tätä pörssilistattua Alphabet Inc -konglomeraattia. Sen sateenvarjon alla kehitetään esimerkiksi robottiautoja, internetyhteyksiä ja tekoälyä. Pichain johtama Google on kuitenkin suurin ja kaunein.
 Pichailla on vastuu siitä, että kokonaisuus tekee tulosta.
 Viime vuonna tulosta syntyi noin 130 miljardin euron liikevaihdolla lähes 30 miljardia euroa.
 Sundar Pichai on saanut vuosien kuluessa palkkiokseen Googlen osakkeita satojen miljoonien dollareiden arvosta. Yhtiön nykykurssilla hänen omaisuutensa lienee noin miljardin dollarin luokassa. Se on niin paljon, että mies itse päätti taannoin  kohtuuden nimissä  olla vastaanottamatta lisäbonuksia.
 Tämä saattoi olla yhtiön – ja miehen itsensä – maineenhallinnan kannalta fiksu veto.
 Mainelistalla ylös – ja alas
 Googlen toimitusjohtajana Sundar Pichai on saanut nauttia tähtihetkistä. Omiensa joukossa hän nauttii suurta suosiota – ja pari vuotta sitten hänet valittiin myös maailman  arvostetuimmaksi  toimitusjohtajaksi.
 Toisaalta Pichai on joutunut toistuvasti vastaamaan syytöksiin, jotka liittyvät yhtiössä  havaittuun  seksuaaliseen  häirintään  sekä yksityisyyden suojan  loukkauksiin .
 Googlen toimitusjohtaja on joutunut kongressiin kuultavaksi ja yhtiö on toistuvasti myös presidentti  Donald Trumpin   hampaissa .
 Yle kertoi taannoin, että vaatimukset suurten internetyhtiöiden  pilkkomiseksi kiihtyvät . Ennen niin ihaillut yritysjätit ovat monen mielestä jo liiankin vahvoja.
 Samalla Googlen toimitusjohtajan sijoitus maineikkaimpien johtajien listalla  on romahtanut .
 Sundar Pichain tärkein tehtävä toimitusjohtajana on vakuuttaa vallanpitäjät ja suuri yleisö siitä, että Googlella on positiivinen vaikutus yhteiskuntaan – ja että yhtiölle uskottu data on turvassa.
 Siitä päästäänkin kysymykseen, miksi Googlen toimitusjohtaja on perjantaiaamuna Suomessa?
 Haminassa sijaitsevan Googlen palvelinkeskuksen rakennustyömaata esiteltiin medialle kesäkuussa 2010. YLE Antti Kolppo
 Lobbausta, uusi investointi vai kohteliaisuuskäynti?
 Sundar Pichai ja  Antti Rinne  järjestävät tiedotustilaisuuden perjantaiaamuna. Tilaisuuden sisältöä voi tässä vaiheessa vain arvailla.
 Arvaus yksi:  Googlella on Haminassa palvelinkeskus. Sen uudesta 600 miljoonan euron laajennuksesta kerrottiin viime toukokuussa ja se on sinänsä vanha uutinen. Mutta kenties Googlen toimitusjohtaja kertoo perjantaina summan kasvaneen?
 Arvaus kaksi:  Google perustaa Suomeen tutkimuskeskuksen tai jotain muuta uutta. Viime vuonna yhtiö suunnitteli kasvuyhtiökampusta Berliiniin, mutta paikalliset protestoijat pelkäsivät vuokrien nousua ja saivat yhtiön  luopumaan aikeistaan.  Suomesta ei varmasti nousisi massaliikettä Googlen kampusta vastustamaan.
 Arvaus kolme:  Rinne ja Pichai keskustelevat EU:sta.
 Google on saanut muutaman vuoden kuluessa EU:sta sakkoja miljardien eurojen edestä, ja parhaillaan Ranskassa viritellään aivan  uutta "Google-veroa" . Suomi on EU-puheenjohtajamaa ja siksi oiva kohde lobbaukselle.
 Mutta nämä eivät ole aiheita, joista järjestetään lehdistötilaisuuksia.
 Tietenkin sekin on mahdollista, että kyseessä on kohteliaisuuskäynti. Se olisi omituinen päätös koko viikon kestäneelle arvuuttelulle.
 Seuraa pääministeri Antti Rinteen ja Googlen Sundar Pichain lehdistötilaisuutta verkossa sekä suorana Yle Areenasta perjantaina klo 10.10 alkaen.
 Lue myös:
 Googlen, Amazonin ja Facebookin ylivoima on valtava ongelma ja yhdysvaltalaisprofessorin mukaan jätit on pilkottava – suomalaisyrittäjä: "Isot jätit toimivat ihan miten niitä huvittaa"
 Korjaus 19.15. Korjattu virheellinen tieto, Googlen aiempi toimitusjohtaja Eric Schmidt ei kuulunut yhtiön perustajiin.

Googlen toimitusjohtajalla on asiaa suomalaisille – eikä kukaan tiedä, mitä hän aikoo aamulla sanoa: Millainen mies on Sundar Pichai?


Summary: Emmy-palkinnot jaetaan New Yorkissa marraskuussa.

Ylen  Luottomies -sarjan toinen tuotantokausi on nimetty Emmy-ehdokkaaksi. Komediasarja on ehdolla short form -sarjojen kategoriassa.
 Yle Draaman omatuotantoinen  Luottomies  on kilpailun ainoa pohjoismainen ehdokas. Suomalaiset ohjelmat ovat olleet Emmy-ehdokkaina harvinaisia.
 – Upeaa, että suomalainen huumori puhuttelee kotimaisten katsojien lisäksi kansainvälisellä kentällä.  Luottomies  on omaehtoinen ja tekijöidensä näköinen komedia, joten on suuri ilo nähdä sen menestyvän, sarjan tuottaja  Matti Kajander  sanoo Ylen tiedotteessa.
 Yle Areenassa ympäri maailmaa katsottavissa oleva sarja kertoo naapuruksina asuvien miesten elämästä.  Kari Ketosen  ja  Antti Luusuaniemen  esittämät naapurukset ajautuvat usein arjessaan kiusallisiin tilanteisiin.
 Luottomiehen  ovat käsikirjoittaneet Ketonen ja Luusuaniemi ja sen on ohjannut  Jalmari Helander . Sarja on julkaistu englanniksi tekstitettynä nimellä  Wingman .
 Emmy-palkinnot jaetaan New Yorkissa 25. marraskuuta. 11 katergoriassa on tänä vuonna yhteensä 44 ehdokasta.

Ylen komediasarja Luottomies pääsi Emmy-ehdokkaaksi, ainoana Pohjoismaista


Summary: Avoliitosta maksimirangaistus olisi puoli vuotta vankeutta, aviorikoksesta vuosi.

Indonesian parlamentti äänestää pian uudesta rikoslaista, joka kieltäisi muun muassa avioliiton ulkopuolisen seksin, avoliitot ja presidentin kunnian loukkaamisen.
 Indonesiassa vain mies ja nainen voivat solmia avioliiton, joten käytännössä laki kriminalisoisi muun kuin heteroseksin kokonaan.
 Yli 260 miljoonan asukkaan Indonesia on maailman suurin muslimienemmistöinen maa, jossa elää myös huomattava määrä kristittyjä, hinduja ja buddhalaisia. Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan esitetyt lakimuutokset konkretisoivat Indonesian siirtymistä kohti konservatiivisempia islamintulkintoja.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelemat kansanedustajat puolustivat uutta rikoslakia, jonka on tarkoitus korvata Hollannin siirtomaavallan ajalta periytyvä vanha laki. Heidän mukaansa se on Indonesian itsenäisyyden ja uskonnollisuuden osoitus, joka olisi pitänyt saada aikaan jo paljon aiemmin.
 – Valtion pitää suojella ihmisiä käytökseltä, joka on Jumalan korkeimpien käskyjen vastaista, parlamentaarikko  Nasir Djamil  perusteli Reutersille.
 Koskisi myös turisteja – ainakin periaatteessa
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat todenneet, että suunniteltu laki tarkoittaisi perusoikeuksien vakavaa loukkaamista. Esimerkiksi Human Rights Watch on uutistoimisto AFP:n mukaan kutsunut lakiesitystä "katastrofaaliseksi". Amnesty Internationalin tutkimusjohtaja  Papang Hidayat  sanoi, että kyseessä on takaisku.
 – Uskonnollisia arvoja käytetään lainsäädännön lähteenä nyt jo kansallisella tasolla. Se on huolestuttavaa, Papang Hidayat sanoi AFP:n mukaan.
 Lakiesityksen mukaan yhdessä elävät pariskunnat, jotka eivät ole naimisissa, voitaisiin tuomita enintään puoleksi vuodeksi vankeuteen, jos joku valittaa asiasta kyläpäällikölle. Aviorikoksesta tuomio olisi enintään vuosi vankeutta.
 Säännökset koskisivat myös ulkomaalaisia. Reutersin haastattelema kansanedustaja  Teuku Taufiqulhadi  kuitenkin sanoi, että turisteja tuskin tuomittaisiin:
 – Ei ongelmaa, kunhan ihmiset eivät tiedä.
 Taufiqulhadin mukaan kyläpäälliköiden vaikutusvaltaa perustelee se, että "aviorikoksessa myös yhteiskunta on uhri".
 Uudesta rikoslaista on tarkoitus äänestää Indonesian parlamentissa vielä syyskuun aikana.
 Suomessa naimattomien välinen seksi eli salavuoteus oli rikos vuoteen 1926 saakka, aviorikos vuoteen 1948.

Indonesia suunnittelee avioliiton ulkopuolisen seksin kieltämistä


Summary: Aiemmin yliopiston henkilöstö oli hallituksessa enemmistönä.  Nyt asioista päättävät sidosryhmien edustajat.

Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto yhdistyivät vuoden alussa uudeksi Tampereen yliopistoksi. Sen johtamisesta väännettiin pitkään jo ennen fuusiota, ja keskustelu jatkuu.
 Keskeinen asia on TTY:llä käytössä olleen säätiömallin tuominen uuteen yliopistoon. Sen seurauksena henkilöstöllä ei ole enää paikkaa yliopiston hallituksessa.
 Henkilöstölle tehty kysely kertoo, että tämä hiertää edelleen.
 – Siellä näkyy aika vahvasti se, että henkilöstö haluaisi enemmän vaikutusmahdollisuuksia ja vahvempaa edustusta yliopiston päättävissä elimissä, kertoo tutkimushankkeen johtaja  Hanna Kuusela  Tampereen yliopistosta.
 Henkilöstön mielipiteitä johtamisesta kysyttiin viime keväänä Kohti parempaa yliopistomaailmaa -tutkimushankkeessa. Tutkimukseen vastasi 1 900 ihmistä eli noin puolet henkilöstöstä. Vastaajissa oli suunnilleen yhtä paljon vanhan yliopiston ja entisen TTY:n väkeä.
 Lähes kahdeksan kymmenestä vastaajasta oli sitä mieltä, että yliopiston hallituksessa pitäisi olla yliopistoyhteisön edustus. Aiemmin yliopiston väki muodosti enemmistön hallituksessa.
 Uuden yliopiston seitsemän hengen hallituksessa ei ole lainkaan henkilöstön edustajaa. Hallitus koostuu erilaisten sidosryhmien edustajista.
 "Miten käy henkilöstön työmotivaation?"
 Hanna Kuuselan mukaan uudessa johtamistavassa yliopistoa johdetaan ulkoa ja ylhäältä päin. Tämä on uutta monelle.
 – Vanhalle Tampereen yliopistolle muuttui paljon. Henkilöstön edustajat poistuivat kokonaan hallituksesta.
 – Teknillisen yliopiston henkilöstölle tämä oli tutumpi asia. Kysely kuitenkin osoittaa, että myöskään tämä henkilöstö ei ole selkeästi asettunut säätiöyliopistoissa omaksutun mallin kannalle.
 Nykyisen hallituksen ainoa yliopistoyhteisöön liittyvä jäsen on Tampereen kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja, vihreiden kansanedustaja  Iiris Suomela . Suomela opiskelee Tampereen yliopistossa.
 Tutkija Hanna Kuusela näkee tilanteessa riskejä.
 – Hiljainen tieto on vaarassa. Onko hallituksella riittävästi tietoa ja ymmärrystä arjen asioista? Myös linkki hallituksen ja henkilöstön välillä puuttuu.
 – Huolestuttaa myös, miten käy henkilöstön työmotivaation, jos kuilu johtamismallin ja henkilöstön näkemysten välillä on tämän kokoinen.
 Tampereen yliopistossa työskentelee lähes 4 000 ihmistä.

Tampereen yliopiston henkilöstö haluaa päästä päättämään  asioista – uudessa hallituksessa ei ole yhtään henkilöstön edustajaa


Summary: Uusista sotalaivoista tulee Suomen toistaiseksi suurimpia. Selvitimme mitä niillä on tarkoitus tehdä.

Pohjanmaa-luokan sotalaivat rakennetaan Raumalla ja niiden on määrä olla käytössä 2028.
 Valmistuttuaan alukset ovat suurimpia suomalaisia sotalaivoja, joita Itämerellä on toistaiseksi purjehtinut. Neljä sotalaivaa asejärjestelmineen tulevat maksamaan noin 1,3 miljardia euroa. Ylläpitokulut eivät sisälly hintaan.
 Tässä jutussa kerrotaan mihin aluksia tarvitaan.
 Miksi sotalaivat on "pakko" hankkia?
 Puolustusvoimat kuvailee uusia sotalaivoja Suomelle "välttämättömiksi". Miksi?
 Ilman uusia aluksia Merivoimat ei pystyisi vuoden 2025 jälkeen suorittamaan sille laissa määrättyä meripuolustustehtävää. Neljällä uudella sotalaivalla korvataan seitsemän merivoimien vanhaa alusta, joista osa on jo poistettu käytöstä.
 Miksi juuri neljä?
 Koska kolme sotalaivaa olisi liian vähän, perustelee puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.).
 – Arvio on, että neljällä laivalla pystytään toteuttamaan tavoitteet, Kaikkonen sanoi puolustusministeriön tiedotustilaisuudessa torstaina.
 Seitsemän vanhan sotalaivan korvaaminen neljällä uudella perustuu siihen, että uudet sotalaivat ovat monitoimialuksia.
 Käytöstä poistuvista sotalaivoista osa on tarkoitettu miinoitukseen, osa torjumaan vihollislaivaston hyökkäyksiä. Uudet sotalaivat kykenevät vihollislaivojen, sukellusveneiden ja ilmahyökkäysten torjumisen lisäksi merioperaatioiden johtamiseen.
 Miten sotalaivoilla käydään sotaa?
 Yksi sotalaivojen keskeisistä sota-ajan tehtävistä on Suomen merialueiden puolustaminen. Jokaiseen sotalaivaan mahtuu kymmeniä 500-1 000 kilon painoisia merimiinoja, joilla on tarkoitus torjua vihollislaivaston hyökkäyksiä.
 Puolustusvoimat, Lasse Isokangas / Yle
 Tarkoitus ei ole miinoittaa laajaa aluetta, vaan puolustuksen kannalta tärkeitä sijainteja, kertoo puolustusministeriön strategisten hankkeiden ohjelmajohtaja  Lauri Puranen .
 – Ei ole tarkoitus miinoittaa koko Itämerta vaan keskeiset väylät.
 Mitä nämä keskeiset väylät ovat?
 – Siinä mennään puolustustaktiikkaan, josta ei julkisesti puhuta.
 Puolustuksen kannalta keskeisiä sijainteja lienevät kuitenkin ainakin Suomen satamiin vievät meriväylät.
 Miinoitustehtävä selittää myös sotalaivojen kokoa ja rakennetta. Laivojen on kyettävä miinoittamaan kaikkina vuodenaikoina ja kovassakin aallokossa. Niiden on siis kyettävä murtamaan jäätä, mikä ei esimerkiksi kevyemmiltä ruotsalaisilta Visby-luokan sotalaivoilta onnistu.
 Miten laivat puolustautuvat hyökkääjiltä?
 Vihollisen sotalaivojen ja sukellusveneiden havaitsemista ja tuhoamista varten merivoimien uusissa sotalaivoissa on vedenalainen valvontajärjestelmä, torpedoja, syvyyspommeja, sekä pintatorjuntaohjuksia.
 Puolustusvoimien mukaan aluksilla on myös kyky väistää ja torjua ilma- ja ohjushyökkäyksiä. Tämä perustuu esimerkiksi jatkuvaan liikkeeseen, sanoo Puranen.
 – Ennen kuin alukseen voidaan vaikuttaa aseellisesti, se pitää paikantaa. Kun alus liikkuu koko ajan, sen maalittaminen on vaikeaa.
 Hävittäjien hyökkäyksiä sotalaivat torjuvat ilmatorjuntaohjuksilla. Sotalaivojen ei kuitenkaan ole tarkoitus selvitä yksin ilmahyökkäyksistä.
 – Ei merivoimat yksin taistele. Ilmavoimat ja maavoimat tukevat merivoimia ja toisin päin, Puranen sanoo.
 Aluksissa on myös harhamaaliheittimiä. Niillä ammutaan mereen savua tai metallista "silppua", jolla hämätään vihollisen tutkia ja ohjuksia.
 Asejärjestelmät tulevat ulkomailta – mitä jos ohjusten toimitus katkeaa?
 Sotalaivat valmistetaan Suomessa muun muassa huoltovarmuuden takaamiseksi. Sotalaivue on kuitenkin hyödytön ilman aseitaan ja ne ostetaan ulkomaisilta asevalmistajilta.
 Esimerkiksi alusten ilmatorjuntajärjestelmän valmistaa Yhdysvaltalainen Raytheon, pintatorjuntaohjusjärjestelmän Israelilainen IAI ja taistelujohtojärjestelmän ruotsalainen Saab.
 Aseiden perushuolto tehdään Suomessa, mutta torpedojen ja ohjusten lisähankinnat ja järjestelmien suuremmat päivitykset on tilattava ulkomailta.
 Ollaan siis riippuvaisia asejärjestelmien toimittajista?
 – Samalla tavalla kuin auton ostaja on riippuvainen siitä, että saa valmistajalta varaosan kun autoon tulee vika. Puolustusvoimat hankkii kuitenkin itselleen aina riittävän määrän varaosia ja vaihtolaitteita joilla turvataan asejärjestelmien käyttö kaikissa tilanteissa.
 Mitä jos syystä tai toisesta esimerkiksi ohjusten toimitus lakkaa?
 – Luotamme siihen, että yhteistyökyky toimittajien kanssa säilyy.
 Lue myös :
 Näin Puolustusvoimien iso sotalaivatilaus hyödyttää Rauman seutua ja koko Satakuntaa – 4 lupaavaa näkymää
 Merivoimien tuleviin korvetteihin ilmatorjuntaohjukset Yhdysvalloista
 Hallitus vahvisti sotalaivatilauksen Rauman telakalta ja Saabilta, hinta nousi liki 100 miljoonaa euroa – Katso tiedotustilaisuus

Tällaisia ovat sotalaivat, joihin Suomi käyttää 1,3 miljardia euroa – "ei ole tarkoitus miinoittaa koko Itämerta"


Summary: Britannian korkein oikeus pohtii, oliko pääministeri Boris Johnsonin päätös keskeyttää parlamentin toiminta laiton.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  otti uskaliaan askeleen laittaessaan maan parlamentin viiden viikon pakkolomalle.
 Johnsonin perustelu oli saada työrauha hallitusohjelman työstämiselle. Brexitin takia sisäpoliittiset uudistukset muiden muassa terveydenhuollossa ja koulutuksessa ovat jääneet pahasti politiikan taka-alalle.
 Eilinen yritys lähestyä kansalaisia lontoolaisessa sairaalassa ei päättynyt Johnsonin kannalta hyvin. Työväenpuoluetta kannattava sairaan lapsen isä soimasi Johnsonia ja hallitusta äänekkäästi sairaalan käytävällä syyttäen näitä terveydenhuollon alasajosta.
 Samalla mies paheksui Johnsonia median tuomisesta sairaalan käytäville. Mediatempaus kääntyi nopeasti pääministeriä vastaan sosiaalisessa mediassa.
 Vain kahta päivää aiemmin  maanantaina Johnson sai takkiinsa Luxemburgissa tavatessaan maan pääministerin  Xavier Bettelin  ja komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin .
 Brexit häämöttää nyt 43 päivän päässä ja selvästi Euroopalla alkaa mennä pinna. Johnson lähti tapaamisesta buuausten saattelemana ja jätti yhteisen lehdistötilaisuuden väliin. Nopea ja suorapuheinen Bettel käytti tilaisuuden hyväkseen ja päätti puhua lehdistölle ilman Johnsonia.
 Luxemburgin pääministeri Xavier Bettel joutui maanantaina pitämään lehdistötilaisuuden yksin. Bettelin Luxemburgissa tavannut Britannian pääministeri Boris Johnson joutui perumaan osallistumisen tilaisuuteen protestin vuoksi. Julien Warnand / EPA
 EU odottaa edelleen Britannialta  uusia ehdotuksia, joilla Irlannin ja Pohjois-Irlannin välinen rajaongelma ratkaistaisiin. EU-komissio ilmoitti tänään torstaina vastaanottaneensa useita papereita Britannian hallitukselta.
 Komission tiedottajan mukaan asiakirjat ovat teknisiä ehdotelmia. Ne ovat täysin epävirallisia, mutta niiden pohjalta jatketaan keskusteluja. Komission pääneuvottelija  Michel Barnier  keskustelee huomenna Britannian brexit-ministerin  Steve Barclayn  kanssa.
 Brexit-takarajan lähestyessä ilmapiiri neuvottelujen ympärillä on selvästi kiristynyt. Suomikin on EU:n puheenjohtajamaana upottanut lusikkansa soppaan. Pääministeri  Antti Rinne (sd.) asetti Britannian ehdotusten takarajaksi  tämän kuun viimeisen päivän tavattuaan presidentti  Emmanuel Macronin  keskiviikkona Pariisissa.
 Ranska ja Saksa ovat aikataulusta samoilla linjoilla. EU-maat ovat haluttomia käymään viime hetken neuvotteluja Eurooppa-neuvoston huippukokouksessa, joka on 17.–18. lokakuuta.
 Johnsonille aikaraja on ongelmallinen, koska hän valmistautuu konservatiivien vuosikokoukseen, joka pidetään syys–lokakuun vaihteessa. Uusi esitys brexitistä kokousväelle saattaisi roihauttaa jo entisestään jakautuneen puolueen täyteen paloon.
 Johnsonin tilannetta mutkistaa  myös Britannian korkein oikeus. Se on juuri päättänyt kolme päivää kestäneet asianosaisten kuulemiset siitä, toimiko pääministeri laittomasti keskeyttäessään parlamentin toiminnan viideksi viikoksi.
 Korkeimman oikeuden tuomareita on 11 ja heidän tehtävänsä on ratkaista, onko riita poliittinen eli hallituksen ja parlamentin välinen vai perustuslaillinen. On myös epäselvää, palaisiko parlamentti työhönsä, vaikka päätös olisi langettava pääministeri Johnsonille.
 Istuntotaukoa koskevalle oikeuskäsittelylle oli varattu kolme päivää. Päätöstä odotetaan joko tällä tai ensi viikolla.  Facundo Arrizabalaga / EPA
 Jottei mikään olisi tavallista brexit-tarinassa, on pääministeri Johnsonia vastassa oikeussalissa entinen pääministeri, kansanedustaja ja konservatiivipuolueen jäsen  John Major .
 Valitettavasti istuntosalissa ei ole nähty titaanien taistelua suorana, vaan molemmat ovat toimineet asianajajiensa välityksellä. Major ilmoitti jo kesällä harkitsevansa oikeustoimia Johnsonia vastaan, jos tämä estäisi parlamenttia valvomasta hallituksen toimia määräämällä parlamentti pitkälle istuntotauolle.
 Majorin asianajaja,  lordi Garnier  puhui tuomareille Majorin suulla ja sanoi, että pääministerin tavoite on ollut puhtaasti poliittinen. Major haastoikin Johnsonin päätöksen pituuden ja ajankohdan.
 Ajatellen koko brexit-asetelmaa  – sen poliittista, taloudellista ja kansainvälistä merkitystä – korkeimman oikeuden päätöksellä on valtava merkitys. Siitä ei voi valittaa. Pääministeri Johnson onkin jo ilmoittanut kunnioittavansa oikeuden päätöstä riippumatta sen sisällöstä.
 Lähitulevaisuudessa parlamentilta ei kuitenkaan voi odottaa paljoa, vaikka pääministeri häviäisi ja kansanedustajat kutsuttaisiin heti takaisin.
 Tämä johtuu siitä, että sekä työväenpuolueella että konservatiivipuolueella on lähiviikkoina puoluekokoukset. Ennen niitä mitään merkittävää ei parlamentissa päätetä.
 On myös odotettavissa, että brexit-tarina Britannian ja EU:n välillä venyy aina kalkkiviivoille lokakuun loppuun. Sekin on täysin mahdollista, että sopimuksen tai rajun eron sijaan tarina venyy jälleen kerran jatkoajalle yli tämänhetkisen eropäivän, joka on 31. lokakuuta.
 Lue lisää:
 Financial Times: Brexit-suunnitelman ongelmat valkenivat Johnsonille lounaalla Junckerin kanssa
 Britannian korkein oikeus pohtii: Oliko parlamentin työn keskeyttäminen laitonta?

Analyysi: John Major ja Boris Johnson taistelevat oikeudessa Britannian tulevaisuudesta


Summary: Hamina on saanut Googlelta paljon enemmän kuin odotti. Hakukoneyhtiö on murtanut vuosi vuodelta kuortaan, ja nyt siitä on tullut osa kaupunkiyhteisöä.

Opiskelijat ovat kumartuneina näyttöpäätteidensä ääreen. Taustalla hurisee seinällinen laitekaappeja ja suurella näytöllä pyörii ohjelma, joka kertoo muun muassa kyseisen tilan kosteuden, lämpötilan ja hiilidioksidimäärän.
 Ohjelma liittyy Green Datacenter -hankkeeseen, jolla Etelä-Kymenlaakson ammattiopisto pyrkii edistämään kestävää kehitystä – aivan kuin Datacenterin esikuva, viiden kilometrin päässä sijaitseva Googlen palvelinkeskus.
 Riku Kujala  on kolmannen vuoden datanomi-opiskelija Etelä-Kymenlaakson Haminan kampuksella. Tietotekniikka on kiehtonut Kujalaa pienestä pitäen.
 – Peruskoulun jälkeen oli ihan selvä, mihin lähden opiskelemaan. Tietokoneiden parissa menee koulun lisäksi päivittäin muutama tunti vireystasosta riippuen, laskeskelee Kujala.
 Riku Kujala opiskelee kolmatta vuotta datanomiksi Haminassa. Antro Valo / Yle
 Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston ylimmäiseen kerrokseen Haminaan noin kolme vuotta sitten rakentunut Datacenter toimii oppimisympäristönä muun muassa tuleville sähkö-, automaatio- ja ICT-asentajille sekä datanomeille.
 Datacenterin toiminnan on mahdollistanut suurelta osin Google, joka on rahoittanut mm. laitehankintoja. Tukisummat ovat olleet 10 000–50 000 euroa projektia kohden. Viime vuonna rahaa tuli yli 70 000 euroa.
 – Rahoitus mahdollistaa meille nykytekniikan ottamisen opetukseen mukaan, ja näin saamme hyvän yhteyden yrityksiin. Ilman Googlen tukea meidän opetustilamme olisi varmasti pienimuotoisempi, valottaa ICT-puolen lehtori  Kalevi Laine.
 Verkko laajenee
 Datacenter on yksi esimerkki siitä, mitä Google on tuonut Haminan alueelle seitsemässä vuodessa. Hakukoneyhtiö on toiminut Haminassa vuodesta 2011 lähtien, ja se on vuosien mittaan laajentanut verkkojaan alueen yrityksiin ja yhteisöihin.
 Se on viimeisten seitsemän vuoden aikana jakanut noin 1,7 miljoonaa euroa tukea yhteisöprojekteille, jotka ovat teknologia- tai matemaattispainotteisia, tai sitten ympäristöhankkeita.
 Hakukoneyhtiön satsaukset alueelle ovat merkittäviä, sillä keväällä  Google ilmoitti 600 miljoonan euron investoinnista  uuteen palvelinkeskukseen Haminassa. Rakentaminen työllistää parhaimmillaan jopa 1700 henkilöä.
 Mutta kuinka tähän on oikein tultu?
 Datacenter toimii Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston Haminan kampuksella. Antro Valo / Yle
 Vuoden 2009 alussa pieni Haminan kaupunki oli ahdingossa. Se yritti toipua edellisen vuoden kovasta iskusta, jolloin Stora Enso oli lakkauttanut Summan paperitehtaan ja irtisanonut 450 työntekijää.
 Paperitehdas ehti toimia Summassa yli 50 vuotta.
 – Se koettiin turvalliseksi, koska se oli ison metsäyhtiön omistuksessa ja vakaa. Tehdas työllisti paljon ihmisiä myös sen ulkopuolella. Lakkauttaminen oli valtava järkytys, muistelee Haminan kaupunginjohtaja  Hannu Muhonen .
 Järkytyksen keskellä kaupunki alkoi pohtia yhdessä Storan Enson ja kehitysyhtiö Cursorin kanssa, mitä tehtaan tilalle. Ideoita oli paljon. Tehtaan tiloihin kaavailtiin muun muassa teollisuuskylää.
 Aluksi ei tiedetty edes nimeä
 Sitten tuli tieto, että myös yksittäinen yritys on kiinnostunut tehtaan ostamisesta. Alueen kehittämisen kannalta kuulosti hyvältä, että tilat olisivat yksissä käsissä.
 – Aluksi ei tiedetty, mikä yhtiö se oli. Oli konsultteja välissä ja ensimmäiset tapaamiset olivat sellaisia, joissa ei käyntikortteja vaihdettu, kertoo Muhonen.
 Sitten Googlen nimi selvisi ja alkoi valtava selvitystyö. Lopulta kaupat Stora Enson ja hakukoneyhtiön välillä syntyivät. Haminan kaupunki tunnisti heti hakukoneyhtiön potentiaalin aueelle.
 – Se oli kansainvälinen yhtiö, joka tunnettiin jo merkittävänä kasvuyrityksenä ja taloudellisesti vakaana. Tietysti sillä oli myös myönteinen vaikutus kaupungin imagolle.
 Google kertoi myöhemmin etsineensä sopivaa paikkaa palvelinkeskukselle eri puolilta pohjoismaita. Suomen sen toi tuolloin työ- ja elinkeinoministeriön alaisuudessa toiminut Invest in Finland.
 Helmikuisena aamupäivänä vuonna 2009 moni suomalainen hieraisi silmiään, kun kuuli päivän uutiset.
 Stora Enso myi Summan tehtaan Googlelle vuonna 2009. Jani Aarnio / Yle
 Hakukoneyhtiö Google ilmoitti perustavansa Suomeen tärkeän hermokeskuksen.
 – Se on aika pitkälle tämän meidän tekemisemme selkäranka. Se tarkoittaa palvelinpuistoja, joissa käyttäjien tietoja pidetään ja ohjelmia ajetaan, kertoi Googlen silloinen Suomen maajohtaja  Petri Kokko .
 Sijoituspaikka oli pieni Hamina. Asukkaiden korviin uutinen kuulosti lähinnä aprillipilalta.
 – Asukkaat olivat hyvin yllättyneitä. Ajateltiin, että eihän Google voi tulla näin pieneen kaupunkiin, kertoo kaupunginjohtaja Hannu Muhonen.
 Muhonen muistaa itsekin tunteneensa suurta iloa.
 – Minulla oli hymy naamalla. Googlen tulo kaupunkiin edusti tulevaisuutta. Sitä, että nyt lähdetään eteenpäin.
 Kalevi Laine toimii ICT-puolen lehtorina Ekamissa. Antro Valo / Yle
 Uuden polven "tehdas"
 Googlessa oli Muhosen mielestä paljon samaa kuin paperitehtaassa, mutta se oli osittain myös ikäpolvikysymys. Etenkin lapset ja nuoret ymmärsivät, että kyseessä oli jotain suurta.
 – Kaikki olivat iloisia siitä, että tulee työtä. Mutta Google herätti eri tavalla eri sukupolvia. Google oli uuden polven tehdas, jos näin voi sanoa.
 Vuonna 2019 Google on Muhosen mukaan toteutunut huomattavasti isompana kuin alussa informoitiin.
 – Silloin luvattiin ainakin 50 työpaikkaa. Nyt siellä on noin 300 vakituista. Isot rakentamisvaiheet tuovat elinvoimaa, tuloja ja toimintaa hyvin laajalla sektorilla.
 Yksi esimerkki siitä on uudenlainen pubikulttuuri, jonka edellisen rakennusvaiheen mukana Haminaan tulleet britin ja irlantilaiset toivat mukanaan.
 – Pubikulttuuri koki ihan uuden kukoistuksen Haminassa ja myös Kotkassa. Olutmerkkejä tuli paljon lisää.
 Google on alkanut viime aikoina avata toimintaansa ulkopuolisille. Palvelinkeskukseen ei vieläkään moni pääse. Pyry Sarkiola / Yle
 Nyt Googlen uuden palvelinkeskuksen rakennustyöt ovat alkamassa. Jännitystä on ilmassa, sillä yhtiön toimitusjohtaja  Sundar Pichai   saapuu perjantaina Helsinkiin . Hän pitää aamupäivällä lehdistötilaisuuden yhdessä pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) kanssa.
 Tilaisuuden sisällöstä ei ole tietoa. Se saattaa kuitenkin liittyä esimerkiksi Googlen Haminassa sijaitseviin palvelinkeskuksiin.
 Muhosen mukaan uusin palvelinkeskus on suurin koskaan tehty yksittäinen investointi Haminan historiassa. Google on investoinut Haminaan kokonaisuudessaan 1,4 miljardia euroa.
 – Kaupungissa on ollut aina kolme elinvoiman kivijalkaa: satama, puolustusvoimat ja Summan tehdas. Nyt voi sanoa niin, että Google on ehdottomasti korvannut paperitehtaan.
 Yhtiö on Muhosen mukaan tehnyt kaupungille myös paljon taloudellista hyvää, joka ei näy suoraan ulospäin. Kun yhtiö rakentaa, kiinteistöverot tulevat suoraan kaupungille. Iso firma ei myöskään tarvitse taloudellisia tukia.
 – Kun uusi, iso rakennus on valmistunut, se näkyy aina kertymässä. Teemme myös hirveän paljon isoja kaava-, viemäröinti ja energiaratkaisuja. Rahavirrat sitä kautta ovat massiivisia ja meille merkittäviä.
 Googlen Haminan palvelinkeskuksen johtaja Lauri Ikonen on kertonut, että yhtiön 600 miljoonan investointi tuo töitä jopa 1700 henkilölle. Pyry Sarkiola / Yle
  Ei ketään töissä
 Google on pidetty alueella hieman salamyhkäisenä paikkana, sillä sen tiloihin ei ulkopuolisilla ole asiaa. Alkuvuosina oli vaikea saada ketään myöntämään olevansa Googlella töissä.
 Lue lisää:   Vuosikausiin kukaan ei myöntänyt olevansa Googlella töissä – nyt yhtiö avaa toimintaansa ja toi näytille valokuvia, joissa ei näy ketään
 Muhosen mielestä Google on muuttunut avoimemmaksi vuosien myötä. Viime viikolla se kiersi Kaakkois-Suomea esittelemässä toimintaansa.
 – Enää se ei ole vain työpaikkojen tuoja vaan osa yhteisöä.
 Googlen väki jalkautui ammattiopiston kampukselle Haminaan viime viikolla. Pyry Sarkiola / Yle
 Etelä-Kymenlaakson ammattiopistolle Google on tarjonnut rahan lisäksi laitelahjoituksia, ohjausta, koulutusta ja tietoa uusista tekniikoista ja tulevaisuuden näkymistä. Niistä ovat hyötyneet niin opettajat kuin oppilaatkin.
 Suuri osa koulun opiskelijoista voi hyödyntää Data Centeriä opinnoissaan.
 – Myös tekninen puoli on meille tärkeää, eli miten meidän pitäisi rakentaa ja millainen työnjälki oppilailla on. Lisäksi Google luo meille tavoitteita ja päämäärän, sanoo lehtori Kalevi Laine.
 Google ei suoraan työllistä opiskelijoita Ekamista, mutta heitä työllistyy jonkin verran sen alihankkijoille. Opiskelijoita on työssäoppimassa esimerkiksi sähköasennusyrityksissä, turvatekniikka-alan yrityksissä, sekä myynnin ja asiakaspalvelun yrityksissä.
 Osa Ekamin opiskelijoista jatkaa opintojaan ammattikorkeakoulussa.
 – Viime keväänä puolet valmistuvista opiskelijoista lähti jatko-opintoihin eli tämä Data Center toimii hyvänä innostajana ja oppimisympäristönä opiskelijoille, ICT-puolen lehtori Kalevi Laine kehuu.
 Moni Ekamin opiskelija jatkaa opintojaan ammattikorkeakoulussa. Antro Valo / Yle
 Kestävän kehityksen kampus
 Viime vuonna Google allekirjoitti kolme uutta uusiutuvan energian hankintasopimusta kolmen suomalaisen tuulipuiston kanssa.
 Kestävän kehityksen ajatusmaailma on pinnalla tällä hetkellä, eikä sitä voi sivuuttaa myöskään oppilaitoksessa. Etelä-Kymenlaakson ammattiopistokin haluaa profiloitua Googlen avulla nimenomaan kestävän kehityksen kampukseksi.
 ICT-puolen tuntiopettaja  Jukka Ylipiha  on vastuussa Haminan Ekamin Green Data Centeristä, joka on kansainvälinen yhteistyöhanke Googlen kanssa. Suomen lisäksi mukana ovat Hollanti,Tanska ja Unkari.
 – Kaikki palvelinkeskukset ympäri maailmaa kiinnittävät huomioita kestävään kehitykseen. Kun kulutetaan sähköä ja tuotetaan lämpöä, niille on tehtävä jotain eikä antaa mennä taivaan tuuliin, sanoo Ylipiha.
 Green Data Center -hanke luo siis oppimisympäristön opiskelijoille, mutta myös hyödyttää koulun energiankulutusta.
 – Meillä on täällä aurinkopaneeleita ja tuulivoimala, sekä maalämpö. Näistä kaikista kerätään dataa, seurataan kulutusta ja tietysti mietitään, voisiko jotain tehdä paremmin, luettelee Ylipiha.
 Kalevi Laine ja Jukka Ylipiha, joka vastaa Googlen Green Data Centerin toiminnasta. Antro Valo / Yle
 Datanomiksi opiskelevan Riku Kujalan ammattihaaveet eivät tässä vaiheessa opintoja ole vielä tarkentuneet. Opinnot ovat kuitenkin valmentaneet vahvasti työelämään.
 – Koulu on antanut kyllä valmiuksia itsenäiseen työskentelyyn. Se toimii, jos taustalla on tarpeeksi hyvät ohjeistukset, mutta kyllä lähiopetus on vielä tässä vaiheessa se mistä itse pidän enemmän, kertoo Kujala.
 Koulu tekee paljon yhteistyötä eri yritysten kanssa. Löytyisikö niistä mahdollisesti myöhemmin työpaikka?
 – Mahdollisesti. Mehän teemme paljon projekteja eri yritysten kanssa, joten eihän se mahdottomalta tunnu, pohtii Kujala.

Paperitehtaan raunioille pyrki 10 vuotta sitten yritys, jonka nimi pidettiin visusti salassa – sitten Google löi ällikällä koko Suomen