Summary: Maraton-tapahtumat käyvät eloonjäämiskamppailua, kun osallistujia ei enää riitä.

14. tammikuuta 2014 oli lappeenrantalaiselle urheiluseura Joutsenon Kullervolle sen historian kenties huiken päivä. Seuran puheenjohtajaa  Hannu Mylläristä  katsoi samaan aikaan liki miljoona ihmistä. kun Suomen urheilugaalan suorassa TV-lähetyksessä  hän vastaanotti seuralleen  arvostetun Vuoden urheiluseura -tunnustuksen.
 Kiitospuheessaan puheenjohtaja kiitti talkoolaisia, jotka viikosta toiseen jaksavat ahertaa seuran hyväksi.
 Talkoolaisista ja tukijoista yli 100-vuotiaalla urheiluseuralla ei ole puute. Sen sijaan tuska koettelee seuran järjestämää Kullervo-maratonia, jota seura on järjestänyt vuodesta 1984 alkaen. Viimeksi Kullervo-maraton juostiin nelisen viikkoa sitten.
 – Täyspitkän maratonin juoksi 49 juoksijaa. Talkoolaisia oli noin 70, huokaisee Myllärinen.
 Joutsenon Kullervon puheenjohtaja Hannu Myllärinen ehti lopulta kahville. Petri Kivimäki/Yle
 Joutsenon Kullervo ei ole maratoninsa osallistujapulan kanssa yksin. Myllärinen katsoo lähiseuduilla järjestettäviä maratoneja ja huomaa, että Savonlinnassa maratonin juoksi 37, Mikkelissä 53 ja Pyhtäällä 25 juoksijaa.
 – Ollaan todella pienissä luvuissa ja järkevyys järjestää maratoneja on iso kysymys. Talkooporukalle on iso ponnistus olla 5–6 tuntia liikenteenohjauksessa, huoltoasemilla ja maalialueella, sanoo Myllärinen, joka on myös Etelä-Karjalan liikunta ja urheilu ry:n puheenjohtaja.
 Vielä kymmenisen vuotta sitten Suomessa elettiin suurta maratonbuumia, kun tuhannet suomalaiset intoutuivat mittaamaan kestävyytensä tässä kuninkuuslajissa. Joutsenossakin maratonin uurasti useana vuonna yli 300 juoksijaa.
 – Talkooporukaltakin tuli selkeä viesti, että nyt pitää tehdä jotain. Tämä muuten kuihtuu ihan väkisin.
 Suomen osanottajamäärältään suosituin maraton on Helsinki City maraton. Myös sen suosio on hiipunut. Vielä kymmenisen vuotta sitten siellä maratonille osallistui 5 000 juoksijaa, viime kesänä enää alle 2 000.
 Tuhansien kato
 Harri Hänninen  on seurannut näköalapaikalta suomalaista kestävyysjuoksua ja harrastusjuoksua. Hän oli toistakymmentä vuotta Juoksija-lehden toimitusjohtajana ja on myös entinen huippumaratoonari.
 Tällä hetkellä hän vastaa Suomen urheiluliitossa Helsinki running day -tapahtuman järjestämisestä. Yksi osa sitä on Helsinki City maraton.
 Vuonna 2012 Helsinki City maratonilla riitti juoksijoita ja kannustajia. Ella Mikkola / Yle
 Harri Hänniseltä ei ole jäänyt huomaamatta, miten maraton-tapahtumien suosio Suomessa on hiipunut.
 – Vielä 2010-luvun alussa Suomessa oli 14 500 eri henkilöä, jotka olivat juosseet maratonin. Nyt luku on alle 7 000, kertoo Hänninen.
 Lukuun kuuluvat ne, jotka ovat juosseet virallisesti mitatun 42,195 kilometriä pitkän maratonin.
 Juoksuinto ei ole kadonnut
 Vaikka maratonin osallistujamäärät ovat vähentyneet, kyse ei kuitenkaan ole siitä, että juoksuharrastus olisi hiipunut. Juoksutapahtumia on enemmän kuin aikoihin.
 – Tilastojen mukaan kokonaismäärät erilaisiin juoksutapahtumiin osallistuneista ovat koko ajan nousseet ja tapahtumia järjestetään vuosi vuodelta enemmän. Kestävyysliikunnan harrastaminen on ylipäätänsä kasvanut aikuisväestön keskuudessa, kertoo liikuntatieteiden tohtori, yliopettaja  Timo Vuorimaa  Vierumäen urheiluopistosta.
 Pekka Rautio astelee ulos Kullervo-maratonin selostuskopista.  Petri Kivimäki/Yle
 Harrastejuoksu on siis edelleen hyvin suosittua. Perinteinen katumaraton ei kuitenkaan enää ole se juttu, jota nyt haetaan.
 Monilla paikkakunnilla Suomessa erilaiset vapaamuotoiset juoksuporukat järjestävät kotinurkillaan epävirallisia maraton- tai lenkkeilytapahtumia, joissa intohimoiset juoksijat pääsevät koettelemaan kuntoaan.
 Lisäksi ihmiset hakeutuvat esimerkiksi isoihin metsä- tai polkujuoksutapahtumiin, joissa juostaan maratonin mittainen matka.
 Niistä yksi suosituimmista on Pohjois-Karjalassa Kolin maisemissa juostava Vaarojen maraton, joka myydään loppuun muutamassa minuutissa. Lokakuun ensimmäisenä viikonloppuna juostuun tapahtumaan  osallistui 1 000 juoksijaa , joista puolet juoksi 43 kilometrin eli noin maratonin mittaisen matkan.
 Vaarojen maratonilla oli ruuhkaa syksyllä 2018.  Tanja Perkkiö / Yle
 Toisaalta monet juoksijat hakeutuvat suuriin maratontapahtumiin esimerkiksi Roomaan, Berliiniin tai New Yorkiin, jossa juostaan yhdessä tuhansien ihmisten kanssa.
 – Ihmisille ei enää ole niin tärkeätä, millainen on maratonin loppuaika. Tärkeätä on hyvä fiilis ja se mitä matkalla koetaan, kertoo Hänninen.
 Tämä selittää sen, miksi Joutsenon, Mikkelin tai Savonlinnan maraton ei enää ole niin hohdokas tapahtuma.
 – Minäkin kävin aikoinaan juoksemassa Joutsenon maratonin, koska tiesin sen olevan nopea rata ja siellä saa hyvän ajan. Mutta nykymaratoonarit hakevat elämyksiä, sanoo Hänninen.
 Toisenlaisia elämyksiä
 Helsinkiläinen luokanopettaja  Sanna Kullberg  on moninkertainen SM-maratonmitalisti. Hän on myös huomannut, miten maratontapahtumia vaivaa osallistujakato. Syy siihen voi olla varsin yksinkertainen.
 – Maraton on tosi luonteva tavoitteellinen harrastus. Mutta entä sitten kun se on juostu? Katumaratonilla tavoitteena enää vain parantaa aikaa, eikä se välttämättä kaikkia innosta.
 Sanna Kullberg Helsinki City maratonilla vuonna 2011. Terhi Halonen
 Kullbergin mukaan ihmiset hakevat toisenlaisia elämyksiä ja uutta tapaa kokea maraton.
 – Sitten mennään juoksemaan vaikka Kolin Vaarojen maraton. Kun se on tehty, pidennetään matkaa ja siirrytään ultrapitkille maratoneille. Ihmiset haluavat uusia elämyksiä maratonin jälkeen. Tarjontaa on paljon polkujuoksuista ultramatkoihin.
 Kullbergin näkemyksen mukaan nyt vaikuttaisi vallalla olevan triathlonbuumi.
 – Maratontapahtumat hiipuvat ja perinteisiäkin tapahtumia lakkautetaan, mutta triathlontapahtumia tuntuu nousevan kuin sieniä sateella.
 Oman ennätyksensä 2.24.44 Kullberg on juossut juuri Joutsenossa Kullervo-maratonilla vuonna 2010.
 – Kyllä minä Joutsenon Kullervo-maratonin huolen jaan. Sen järjestäminen on seurallekin tärkeä varainhankintakeino.
 Maratonin järjestäminen vaatii runsaasti talkoolaisia, muun muassa ensiapujoukkoja.  Petri Kivimäki/Yle
 Huono ennuste
 Harri Hännisen ennuste maraton-tapahtumien tulevaisuudesta on tyly.
 – Minun näkemys on, että maratontapahtumien määrä tulee laskemaan. Kärsijöinä siinä ovat varsinkin pienet paikkakunnat.
 Nouseva trendi sen sijaan ovat ultramatkat, joissa juostaan tuplamaraton, 100 kilometriä tai esimerkiksi 12 tuntia.
 – Siksi Helsinki running dayn yhteydessä juostaan ensi kesänä double, jossa juostaan ensi puolimaraton ja sen perään maraton, kertoo Hänninen.
 Maratoonareita Rovaniemen maratonilla vuonna 2015. Olli Tiuraniemi / Rovaniemi Marathon
 Myös Sanna Kullberg siirtyi muutama vuosi sitten maratoneista vielä pitemmille ultramatkoille.
 – Olin juossut paljon maratoneja, mutta en enää kokenut ajan parantamisen olevan minulle riittävän motivoiva haaste. Ei riittänyt, että olisin vain huvikseni käynyt niitä juoksemassa. Ultrajuoksut tarjosivat uuden haasteen.
 Viime vuosina Sanna Kullberg on juossut 100 kilometrin juoksuja. Maratonin hän käy juoksemassa tarvittaessa valmistavana juoksuna 100 kilometrin kilpailuun.
 – Silloin maraton-tapahtumasta pystyy nauttimaan ihan eri tavalla, kun ei yritä vain juosta mahdollisimman hyvää aikaa.
 Mietinnän paikka
 Joutsenon Kullervon puheenjohtaja Hannu Myllärinen on mietteliäs. Maraton on täällä juostu samankaltaisena kymmeniä kertoja.
 – Kyllä minä ymmärrän maratoonareita. Jos on vähän porukkaa, niin se on kuin lähtisi yksin lenkille juoksemaan. Ihmiset haluavat kokemuksia, joissa pitää olla muutakin kuin pelkkä maraton.
 Myllärinen kertoo esimerkiksi Tallinnan maratonista, jossa osa matkasta juostaan eläintarhan halki.
 Zürichin maraton vuonna 2014. EPA
 Suurkaupungeissa maratoninsa juosseet kertovat, miten kadun varret ovat täynnä kannustajia, äänekkäitä orkestereita tai huikeita nähtävyyksiä. Sellaisia pienten paikkakuntien maratonit eivät pysty takaamaan.
 Urheiluseuroille maratonin järjestäminen on paitsi iso urakka, myös merkittävä varainhankintakeino. Joutsenossa tilanne on siinä mielessä valoisa, että ulkopuolisia tukijoita on saatu hyvin.
 – On saatu palkintoja ja mainosrahaa. Nyt oli nelisenkymmentä yritystä, jotka tavalla tai toisella tukivat kisan järjestämistä.
 Osallistumismaksu Joutsenon Kullervon maratonille oli 50 euroa ja jälki-ilmoittautuneelle 60 euroa.
 Maratonilla iso merkitys
 Vaikka maratonien suosio on laskussa, kohottaa Suomen urheiluliiton Harri Hänninen muutaman vuoden takaisen maratonbuumin suureen arvoon.
 – Maratonilla on kunnia olla suomalaisen extrem-urheilun ladunraivaaja, joka loi pohjan nykyajan moninaiselle lajivalikoimalle, sanoo Hänninen.
 Kotkalainen Ole Halonen voitti Kullervo-maratonin 21.9.2019 kauden kotimaisella kärkiajalla 2.24.26 Petri Kivimäki/Yle
 Samaan aikaan Joutsenossa Hannu Myllärinen ei luovuta, vaan alkaa pohtia tulevaisuutta. Silmissään hän näkee valtavasti lapsia, jotka ensi vuonna voisivat juosta vaikka 20-osamaratonin. Silloin juoksumatka olisi hieman yli 2 kilometriä, mutta siinä olisi maratonin sävy.
 – Se olisi yksi tapa lähteä kouluttamaan uutta sukupolvea, pohtii Myllärinen.

Viisi vuotta sitten arvotetun seuran puheenjohtaja paistatteli miljoonayleisön edessä – sitten maratonbuumi katosi ja jäljelle jäi enemmän toimitsijoita kuin juoksijoita


Summary: Äänestyksestä odotetaan tiukkaa.

Britannian parlamentti äänestää tänään neljännen kerran brexit-sopimuksesta. EU ja Britannian hallitus pääsivät sopuun  uudesta erosopimuksesta torstaina.
 Britannian parlamentin erikoisistunto maan EU-erosta alkaa kello 11.30 Suomen aikaa.
 Pääministeri  Boris Johnson  pitää alkupuheenvuoron, minkä jälkeen kansanedustajat debatoivat sopimuksesta ja äänestävät sen kohtalosta.
 Äänestyksestä odotetaan tiukkaa . Ennakkoon on arvioitu, että pääministeri Johnsonilla on vaikeuksia saada sopimus läpi parlamentissa.
 Yle seuraa parlamentin istuntoa hetki hetkeltä sen alettua.
 Lue myös:
 Britannian parlamentti äänestää tänään brexit-sopimuksesta – Katso, mitkä ovat skenaariot superlauantain jälkeen
 Brexitin superlauantai tulee: Britannian parlamentti kokoontuu poikkeukselliseen istuntoon – Näin puolueet äänestävät
 Analyysi: Vaikka EU ja britit sopivat erosta, lokakuun loppua kohti mennään paksussa sumussa
 Nämä kolme asiaa sinun kannattaa nyt tietää brexitistä

Hyväksyykö brittiparlamentti uuden erosopimuksen EU:sta? Katso suora lähetys kello 11.20 lähtien


Summary: Äänestyksestä odotetaan tasaista. Vielä ei ole selvää milloin brexit tapahtuu.

Britannian parlamentti äänestää tänään neljännen kerran brexit-sopimuksesta. EU ja Britannian hallitus  pääsivät sopuun uudesta erosopimuksesta torstaina .
 Parlamentin alahuoneen istunto alkaa aamupäivällä Suomen aikaa.
 Äänestyksestä odotetaan tiukkaa . Ennakkoon on arvioitu, että pääministeri  Boris Johnsonilla  on vaikeuksia saada sopimus läpi parlamentissa.
 Oheisesta kuvasta selviää, mitkä ovat seuraavat mahdolliset etapit parlamentin joko hyväksyessä tai hylätessä sopimuksen.
 Leena Luotio / Yle, lähde BBC News
 Jotta erosopimus tulisi hyväksytyksi, on 320 parlamentin jäsenen äänestettävä sen puolesta.
 Boris Johnson on vakuuttanut moneen kertaan, että Britannia eroaa EU:sta lokakuun lopussa, vaikka Britanniassa säädetty laki kieltää sopimuksettoman eron.
 Lain mukaan Johnsonin on pyydettävä EU:lta jatkoaikaa ensi tammikuun loppuun saakka, jos parlamentti hylkää erosopimuksen lauantain äänestyksessä.
 Leena Luotio / Yle, lähde BBC News
 Lisää aiheesta:
 Brexitin superlauantai tulee: Britannian parlamentti kokoontuu poikkeukselliseen istuntoon – Näin puolueet äänestävät
 Eurooppa-kirje: Toimittajan tyhjä olo – Entä jos Britannian ero toteutuu?

Analyysi: Vaikka EU ja britit sopivat erosta, lokakuun loppua kohti mennään paksussa sumussa
 Nämä kolme asiaa sinun kannattaa nyt tietää brexitistä

Britannian parlamentti äänestää tänään brexit-sopimuksesta – Katso mitkä ovat skenaariot superlauantain jälkeen


Summary: Sähköpostikohu varjosti Hillary Clintonin ehdokkuutta vuoden 2016 presidentinvaaleissa.

Yhdysvaltain ulkoministeriö on lopettanut useita vuosia kestäneen tutkinnan liittyen  Hillary Clintonin  sähköposteihin, kertoo  Washington Post . Tutkijat toteavat, etteivät ministeriön työntekijät ole käsitelleet salattua tietoa varomattomasti tarkoituksellisesti tai systemaattisesti.
 Tutkinta kohdistui 33 000 sähköpostiin, jotka olivat kulkeneet Clintonin yksityisen sähköpostipalvelimen kautta tämän toimiessa Yhdysvaltain ulkoministerinä. Sähköpostikohu varjosti Clintonin presidenttiehdokkuutta vaaleissa, joissa nykyinen presidentti  Donald Trump  nousi virkaansa. Trump on valintansa jälkeenkin pitänyt asiaa jatkuvasti esillä.
 Tutkijat kertovat, että 38 työntekijää rikkoi turvallisuusohjeita ja tutkinnassa ilmeni tapauksia, joissa salaiseksi luokiteltua tietoa oli käsitelty epäasiallisesti. Pääosin ministeriön työntekijät olivat kuitenkin tehneet parhaansa ohjeistusten noudattamiseksi.

Clintonin sähköposteihin liittyvä tutkinta saatiin päätökseen – varomattomuus ei ollut tarkoituksellista


Summary: Hillary Clintonin syytös on mitä ilmeisimmin suunnattu demokraattiedustajalle Tulsi Gabbardille.

Entinen demokraattisen puolueen presidenttiehdokas  Hillary Clinton  sanoi torstaina, että Venäjä “valmentaa” demokraattisen puolueen riveistä omaa ehdokasta tuleviin presidentinvaaleihin.
 Tämä kahden pääpuolueen ulkopuolinen ehdokas ajaisi Clintonin mukaan Venäjän etua.
 Clintonin kommentti on mitä ilmeisimmin suunnattu Havaijin demokraattiedustajalle  Tulsi Gabbardille , jota on aikaisemmin syytetty turhan läheisistä väleistä Venäjään.
 Clinton puhui asiasta presidentti  Barack Obaman  entisen avustajan  David Plouffen  Campaign HQ -podcastissa.
 Clinton ei maininnut Gabbardia nimeltä, mutta Clinton puhui vihjailevasti nimenomaan naispuolisesta demokraattiehdokkaasta. Naisehdokkaita on esivaaleissa viisi ja vain Gabbardista on esitetty epäilyjä Venäjän suuntaan.
 – En esitä mitään ennusteita, mutta luulen, että he (venäläiset) ovat iskeneet katseensa naiseen, joka on tällä hetkellä demokraattien esivaaleissa. He valmistavat häntä olemaan kolmannen puolueen ehdokas. Hän on venäläisten suosikki, Clinton sanoo.
 Gabbard kommentoi Clinton väitteitä perjantaina Twitterissä.
 – Kiitos Hillary Clinton. Sinä, sodanlietsojien kuningatar, korruption ruumiillistuma ja demokraattista puoluetta pitkään syöneen mädän henkilöitymä, olet vihdoin astunut esiin, Gabbard sanoo.
 Gabbard on aikaisemmin ilmoittanut, ettei hänellä ole aikomusta lähteä ehdolle presidentinvaaleihin, jos häntä ei valita demokraattien ehdokkaaksi.
 Samassa haastattelussa Clinton syytti myös  Jill Steinia  Venäjän kätyriksi. Stein oli vihreän puolueen presidenttiehdokkaana vuosina 2012 ja 2016.
 Lue myös:
 USA:n demokraattiehdokkaat väittelyssä: Esillä Trumpin rikostutkinta ja kaikille tarjottavan terveydenhoidon hinta
 USA:n demokraattien presidenttikisassa kilpailevan Sandersin kampanjatilaisuudet peruttu terveysongelmien vuoksi
 Biden, Warren ja Sanders kiistelivät terveydenhuollosta demokraattiehdokkaiden tv-väittelyssä – välillä ehdokkaat piikittelivät toisiaan ja Trumpia

Hillary Clinton vihjaa Venäjän valmentavan demokraattien joukosta omaa ehdokastaan presidentinvaaleihin


Summary: Trumpin hallinnon energiaministerin Rick Perryn erosta ilmoitettiin torstaina.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  aikoo nimittää hallituksensa uudeksi energiaministeriksi  Dan Brouilletten .
 Brouillette toimii tällä hetkellä varaenergiaministerinä.
 Trump ilmoitti nimityksestä viestipalvelu Twitterissä perjantaina. Hän luonnehti Brouillettia "täydeksi ammattilaiseksi", jonka kokemus energia-alalla hakee vertaistaan.
 Trump kertoi torstaina, että  Rick Perry  jättää energiaministerin tehtävänsä.
 Entinen Texasin kuvernööri Perry oli yksi harvoista Trumpin hallinnon jäsenistä, joka oli toiminut virassaan koko Trumpin presidenttikauden ajan.
 Trump kertoi tienneensä Perryn lopetusaikeista jo useamman kuukauden ajan.
 Lue lisää:
 Nyt Trumpin hallinnosta lähtee Ukraina-skandaaliin sekaantunut energiaministeri Perry – seuraaja ilmoitetaan pian

Trump nimesi uuden energiaministerin


Summary: Raaseporin tasoristeysturman vieminen hovioikeuteen herättää voimakkaita tunteita. Rikosoikeuden professori ymmärtää molempia osapuolia.

Raaseporin tasoristeysturmassa menehtyneen nuoren äiti, kokkolalainen  Annika Lassila  haluaisi, että onnettomuuden oikeuskäsittely loppuisi. Muut omaiset ovat Lassilan mukaan samaa mieltä.
 – Toivoisin, että autoa kuljettanut nuori mies saisi jatkaa omaa elämäänsä eteenpäin. Hän kantaa ihan tarpeeksi mukanaan loppuelämänsä.
 Lassilan mukaan oikeuskäsittelyllä ei ole omaisten elämään juurikaan merkitystä, sillä surun kanssa eletään päivä kerrallaan joka tapauksessa. Autoa ajaneen nuoren puolesta ollaan huolissaan.
 – Olen hyvin pahoillani hänen puolestaan, hän ei todellakaan tahallaan ajanut sinne junan alle. Äitinä ajattelen, että se voisi olla kenen tahansa äidin poika ja se olisi voinut olla omakin poika joka ajaa autoa sinä aamuna.
 Kolme varusmiestä kuoli ja viisi loukkaantui syksyllä 2017, kun henkilöjuna törmäsi puolustusvoimien miehistönkuljetusautoon Skogbyn tasoristeyksessä Raaseporissa.
 Käräjäoikeus vapautti kuorma-autoa kuljettaneen varusmiehen syytteistä, muun muassa kolmesta kuolemantuottamuksesta, mutta  apulaisvaltakunnansyyttäjä valitti ratkaisusta hovioikeuteen . Tällä viikolla alettiin  kerätä adressia  netissä oikeuskäsittelyn lopettamiseksi.
 Apulaisvaltakunnansyyttäjä saanut paljon palautetta
 Käräjäoikeus on apulaisvaltakunnansyyttäjä  Jukka Rappen  mukaan tulkinnut tapahtumien kulun oikein, mutta johtopäätöksistä valtakunnansyyttäjävirasto on eri mieltä.
 – En ala käymään oikeutta julkisuudessa. Jos nyt sanoisin jotain, se voitaisiin tulkita niin, että syyttäjä pyrkii vaikuttamaan oikeuden käsittelyyn ennalta julkisuuden kautta.
 Rappe sanoo saaneensa paljon palautetta sähköpostitse kansalaisilta kun hän päätti valittaa tuomiosta.
 – Palautteessa on kyselty paljon esimerkiksi Puolustusvoimien vastuusta. Esitutkinnassa asiaa tutkittiin laajasti. Jotta voidaan tuomita rikoksesta, täytyy olla lainkohta, johon se perustuu. Nyt sitä ei löytynyt. Puolustusvoimilla on runsaasti omia ohjeistuksiaan, niistäkään ei löytynyt sellaista kohtaa, että joku olisi menetellyt väärin. Jos joku sellaisen löytää, minäkin olisin siitä kiinnostunut.
 Nettiadressista Rappe ei hätkähdä.
 – Netissä on kaikenlaista. On ymmärrettävää, että tämä erittäin ikävä tapaus herättää keskustelua.
 Oikeustieteen professori: Kuljettajaa ei pitäisi tuomita rangaistukseen
 Oikeustieteen professori  Matti Tolvasen  mukaan Raaseporin tapaus on poikkeuksellisen kiperä ja pulmallinen. Hän ymmärtää tapauksessa molempia osapuolia.
 – Kuolemantuottamuksessa kynnys olla syyttämättä on korkea. Ja syyttäjänlaitoksen tehtävä on hakea linjauksia oikeuskäytäntöihin, että ehkä tässä nyt jotain ennakkoratkaisua haetaan.
 Tolvasen sympatiat ovat kuitenkin syytetyn kuljettajan ja uhrien omaisten puolella. Hänestä käräjäoikeuden ratkaisu hylätä syytteet oli perusteltu ja ymmärrettävä.
 Tolvasen mukaan vastaavaa tapausta ei ole Suomessa ollut. Lähimmäksi hänen arvionsa mukaan pääsee  Korkeimman oikeuden ratkaisu , jossa polkupyöräilijä jäi oikealle kääntyvän kuorma-auton alle. Rekkakuski tuomittiin liikenteen vaarantamisesta ja kuolemantuottamuksesta sakkoihin, vaikka hänen oli lähes mahdoton havaita pyöräilijää.
 Raaseporin tapaus on kuitenkin aivan erilainen ja vielä hankalampi. Olisiko kuljettajan pitänyt pyytää vieressään istuneelta apua ja luottaa toisen käden tietoon näkyvyyden suhteen?
 – Jos tilanteessa ei ole voinut toimia toisin, rikosvastuuta ei tule. Tässä ollaan todella pulmallisen ratkaisun edessä.
 Siksi Tolvanen uskookin, että hovioikeus hyväksyy tapauksen jatkokäsittelyyn. Yhdestä asiasta hän on ehdoton: Mentiin hoviin tai ei, todettiin kuski syyllistyneeksi huolimattomuuteen tai ei - häntä ei pitäisi tuomita rangaistukseen.
 Lue lisää:
 Netissä kerätään nimiä Raaseporin tasoristeysturman oikeuskäsittelyn lopettamiseksi
 Raaseporin tasoristeysturman puinti oikeudessa jatkuu – syyttäjä valittaa ratkaisusta hovioikeuteen
 Raaseporin tasoristeysturmakuskin syytteet kumoon käräjäoikeudessa: ei tuomiota eikä rangaistusta

Raaseporin tasoristeysturmassa kuolleen nuoren äiti: "Toivon, että autoa kuljettanut nuori mies saisi jatkaa omaa elämäänsä"


Summary: Työelämä on koventunut ja jouston vara työpaikoilla vähentynyt, todetaan yksinhuoltajien yhdistyksestä.

Viiden lapsen yksinhuoltaja, joensuulainen  Kirsi Vento , 42, pyyhkii syöttötuolissa istuvan  Eemelin  nenää. Samalla hetkellä 5-vuotiaalla  Hilja-Tuulialla  on äidille tärkeää asiaa.
 Pari vuotta vanhempi  Vinski  on jo syönyt aamupalan ja istuu television ääreen peittoon kääriytyneenä. Eletään syyslomaviikon arkiaamua Joensuun Utrassa.
 Kirsi Vennon viidestä lapsesta enää pienimmät ovat kotona. Kaksi vanhinta, 16-vuotias tytär ja 18-vuotias poika ovat muuttaneet jo pois kotoa ja käyvät koulua muualla.
 – Pyöritän arkea ja lomaa yksinään. Minusta tuli yksinhuoltaja eron seurauksena nuorimmaisen syntymän jälkeen, Kirsi Vento sanoo.
 Ruletti pyörii kokemuksella ja rutiinilla.
 Työelämän ote kiristynyt
 Joensuulainen Kirsi Vento opiskelee lähihoitajaksi ja pystyy sovittelemaan opiskelua lasten aikatauluihin esimerkiksi loma-aikoina.
 Kaikilla yksinhuoltajilla ei ole yhtä hyvä tilanne, vaan moni joutuu tukalan paikan eteen, kun töistä ei saa vapaata. Työelämän vaatimukset ovat monella työpaikalla tiukentuneet eikä työ - ja loma-aikojen joustoille ole enää varaa entiseen malliin.
 Työelämän otteen kiristyminen on huomattu Yhden Vanhemman Perheiden Liitossa.
 – Yleinen linja on se, että työelämä on koventunut ja joustot on käytännössä karsittu pois. Yksi esimerkki tästä on naisvaltainen kaupan ala, jossa aukiolot ovat vapautuneet, sanoo liiton puheenjohtaja  Susanna Kavonius .
 Kavoniuksen mukaan laki sanoo, että työnantajan pitää olla tasapuolinen.
 – Työvuoroja pitää voida muokata puolin ja toisin. Lapsettomillahan voi olla esimerkiksi vanhat vanhemmat, joita voi joutua hoitamaan.
 Lomalla on aikaa leikkiä kotipihalla Ari Haimakainen / Yle
 Työpaikka vaihtoon tarvittaessa
 Kirsi Vento on tehnyt monenlaisia töitä ennen lähihoitajaopiskeluja. Hänen mielestään yksinhuoltajallakin on vaihtoehtoja.
 – Edellisessä työpaikassani joustettiin, ja olenkin sitä mieltä, että sellaiseen työpaikkaan ei kannata jäädä, jossa ei jousteta. Aina on vaihtoehtoja ja aina on lapset pistettävä etusijalle.
 Yhden Vanhemman Perheiden Liitto ry:n puheenjohtaja Susanna Kavonius esittää ratkaisuksi muun muassa kotipalvelua ja työpaikkojen omia päiväkoteja.
 – Pitäisi oikeasti miettiä, olisiko mahdollista, että yksinhuoltaja voisi palkata kodinhoitajan yhteiskunnan tuella. Maksu määräytyisi tulojen mukaan niin kuin päivähoidossakin.
 Isoille työpaikoille, kuten esimerkiksi sairaaloihin, hän ehdottaa omia päiväkoteja, joissa työntekijöiden pienet koululaiset voisivat viettää aikaa lomilla, jos vanhempi on töissä.
 Väestöliiton hankepäällikö  Anna Kokko  muistuttaa ,  että työpaikoilla yritetään ottaa huomioon vanhempien toiveet, mutta esimerkiksi projektiluonteisessa työssä se ei aina ole helppoa. Yhdeksi ratkaisuksi hän esittää ennakointia.
 – Työpaikoilla pitäisi jo keväällä ennakoida syksyn lomat. Kesälomiin osataan jo varautua, mutta syksyyn ei.
 7-vuotias Vinski Vento ei ole ennakoinut seuraavaa lomaa, vaan keinuu tyytyväisenä pihakeinussa ja luettelee viikon tekemisiä.
 – Olen ollut lomalla ja käynyt Mäkkärissä. Sitten uimaan ja leikkimään ja katsomaan ehkä aika paljon telkkaria ja ehkä syömään herkkuja.
 Vinski viihtyy keinussa. Ari Haimakainen / Yle
 Lähes neljäsosassa perheistä vain yksi vanhempi
 Yksinhuoltajien määrä Suomessa kasvaa koko ajan. Kaikista lapsiperheistä yhden vanhemman perheitä on 22 prosenttia. Suurin osa yksinhuoltajista, yli 80 prosenttia, on naisia.
 Yksinhuoltajien joukossa on eronneita, leskiä sekä heitä, jotka ovat vapaaehtoisesti halunneet perustaa perheen yksin.
 Viiden lapsen yksinhuoltaja Kirsi Vento on sitä mieltä, että yksinhuoltajiin saatetaan suhtautua edelleen nurjasti.
 – Kyllä sellaisia ennakkokäsityksiä on vielä olemassa. Varsinkin, jos ero on tullut ja lapsilla on useampi eri isä. Siihen liittyy sellainen häpeän tunne, että ei oikein uskalla pyytää ja hakea apua.
 Avun ja tuen saamiseksi Kirsi Vento on perustanut Joensuuhun Yhden Vanhemman Perheet ry:n, josta hän toivoo yksinhuoltajien rinnalle kulkijaa.
 – Itse kaipasin vertaistukea, kun Eemeli syntyi ja siitä se ajatus lähti. Monesti yksinhuoltajien voimat eivät esimerkiksi tahdo riittää taistelemaan joka puolelta hyökyvän byrokratian kanssa.

Viiden lapsen äiti selviää koululaisten lomista, koska on opiskelija: voisiko yksinhuoltaja saada kotiapua yhteiskunnan tuella?


Summary: Brexit-sopimuksen läpimeno ei ole varmaa, koska pääministerillä ei ole edustajien enemmistöä takanaan.

Torstaina sorvattu brexit-sopimus tuodaan lauantaina Britannian parlamenttiin käsiteltäväksi.
 Poikkeuksellinen istunto alkaa puoli kahdeltatoista. Poikkeuksellinen siksi, että vastaavanlainen istunto oli edellisen kerran vuonna 1982. Tuolloin parlamentti joutui ottamaan kantaa Britannian suunnitelmiin hyökätä Falklandin saarille.
 Lauantain istunnon aluksi pääministeri  Boris Johnson  pitää edustajille puheen. Sen jälkeen luvassa on puolentoista tunnin mittainen keskustelu aiheesta. Ja lopuksi äänestetään, hyväksytäänkö sopimus vai ei.
 Pääministeri Johnson tarvitsisi 320 ääntä 650-paikkaisessa parlamentissa sopimuksen taakse, jotta se menisi läpi.
 Edustajista osan kanta on jo etukäteen selvillä, mutta myös kysymysmerkkejä on paljon.
 Pohjoisirlantilainen Demokraattinen unionistipuolue on ilmoittanut, että se ei anna tukeaan sopimukselle. Oppositiossa istuva työväenpuolue, Skotlannin kansallispuolue sekä liberaalidemokraatit ovat ilmoittaneet vastustavansa sitä.
 Leena Luotio / Yle
 Konservatiivit
 Pääministerin konservatiivipuolueella on 288 paikkaa. Sopimuksella ei kuitenkaan ole varauksetonta tukea edes pääministerin omassa puolueessa.
 Suuremman osan odotetaan äänestävän sopimuksen puolesta, mutta joukossa on mahdollisesti jopa 80 edustajaa, joiden mielestä se ei ole riittävän hyvä.
 Tämän joukon kovaan ytimeen kuulunee alle 30 edustajaa.
 DUP
 Demokraattisen unionistipuolueen DUP:n kymmenen edustajan kanta on Johnsonin kannalta ongelmallinen.
 Puolue on pääministeripuolueen liittolainen, mutta tukea sopimukselle ei ole tulossa. Lisäksi DUP:n edustajian äänestyskäyttäytymisellä uskotaan olevan vaikutusta joidenkin brexitiä tukevien edustajien mielipiteeseen.
 Konservatiiveista eronneet
 Pääministeri Johnson erotti puolueestaan 21 konservatiivia syyskuussa, koska he eivät tukeneet hänen suunnitelmaansa erota EU:sta – sopimuksella tai ilman.
 Lisäksi yksi hallituksen ministeri,  Amber Rudd , jätti puolueen ja edustaa nyt riippumattomana.
 Tästä porukasta osa saattaa asettua sopimuksen taakse, osa taas ei, vaan vaatii todennäköisesti uutta kansanäänestystä.
 Työväenpuolue
 Oppositiossa istuvalla Työväenpuolueella on 245 paikkaa parlamentissa. Puolueen johtaja  Jeremy Corbyn  ilmoitti heti torstaina, että sopimusta ei hyväksytä.
 Työväenpuolueessa on kuitenkin oma, pieni "kapinallisten" ryhmittymä, joka on asettunut aiempien brexit-esitysten taakse. Vähän suurempi, noin kahdenkymmenen edustajan ryhmä on myös kysymysmerkki. He saattavat hyvinkin tukea Johnsonin esitystä.
 Muut puolueet
 Parlamentissa istuvat muut puolueet tulevat todennäköisesti äänestämään sopimusta vastaan.
 Mukaan lukien 35 edustajan Skotlannin kansallispuolue, 19 edustajan liberaalidemokraatit ja loput pienemmistä puolueista.
 Riippumattomissa edustajissa on sekä vastustajia, että niitä, jotka saattavat kannattaa sopimusta.
 Parlamentti hylkäsi Johnsonin edeltäjän  Theresa Mayn  neuvotteleman sopimuksen kolme kertaa – tosin vastustajien joukko pieneni kerta kerralta.
 Toistaiseksi viimeisen äänestyksen hallitus hävisi 58 äänellä.
 Britannian pitäisi jättää Euroopan unioni viimeisenä päivänä lokakuuta.

Brexitin superlauantai tulee: Britannian parlamentti kokoontuu poikkeukselliseen istuntoon – Näin puolueet äänestävät


Summary: Skábmagovat, suomeksi Kaamoskuvia, järjestetään ensi tammikuussa Inarissa jo 22. kertaa.

Alkuperäiskansojen elokuvafestivaali Skábmagovat, suomeksi Kaamoskuvia, korostaa vuoden 2020 ohjelmassaan juureutumista ja yhteyttä maahan.
 Skábmagovat järjestetään Inarin kylässä pohjoisimmassa Suomessa jälleen ensi tammikuussa 23.–26.2020. Festivaali järjestetään jo 22. kertaa.
 Skábmagovat-festivaalin ohjelma koostuu perinteisesti saamelaiselokuvien lisäksi jonkin muun alueen tai muiden alkuperäiskansojen tuotannoista. Ensi vuonna festivaaleilla nähdäänkin saamelaiselokuvien lisäksi Etelä-Amerikan, ja erityisesti Perun elokuvia. Festivaalin ohjelmistossa on muun muassa perulainen Oscar-ehdokas, aimarankielinen elokuva  Wiñaypacha  (eng. Eternity), jonka on ohjannut  Óscar Catacora .
 Ensi vuoden teemallaan festivaali haluaa painottaa alkuperäiskansojen erityistä luontosuhdetta.
 – Kansat, jotka kaikkein eniten huolehtivat luonnosta, joutuvat kärsimään sen pilaamisesta, kuten nyt on käynyt esimerkiksi Amazonin sademetsissä, pohtii festivaalin taiteellinen johtaja  Jorma   Lehtola .
 Skábmagovat-festivaalin taiteellinen johtaja Jorma Lehtola. Kevin Francett
 Skábmagovat-festivaali  täytti viime vuonna 20 vuotta . Uutta vuosikymmentä juhlitaan ensi vuonna siten, että elokuvataiteen rinnalle tuodaan myös tanssia, jota nähdään niin elokuvissa kuin festivaalin ulkotapahtumissakin.
 Kuten aikaisemminkin, festivaali tarjoaa myös ensi vuonna elokuvien lisäksi monenlaisia oheistapahtumia, kuten keskustelutilaisuuksia ja illanviettoja kaamosklubien muodossa.
 Vuoden 2020 festivaaleilla mukana niin tuttuja kuin uusiakin kasvoja
 Skábmagovat-festivaalin tuottajana jatkaa  Taru Arrela  ja taiteellisena johtajana Jorma Lehtola. Ensi vuoden festivaaliorganisaatiota kuitenkin täydentävät uusi apulaistuottaja  Anni Koivisto  sekä festivaaliassistentti  Tiina-Maria   Aalto .
 Skábmagovat-festivaaleja järjestävät apulaistuottaja Anni Koivisto (vas.), tuottaja Taru Arrela ja festivaaliassistentti Tiina-Maria Aalto. Tomi Lampinen
 Tuottaja Taru Arrela iloitsee työryhmästä, jolla on sekä vankkaa kokemusta että myös paljon uusia ajatuksia.
 – Toivon, että pystymme järjestämään kokonaisuuden, joka palvelee niin uusia kuin vanhoja festivaalivieraita. Vastaanotamme mielellämme sekä festivaalipalautetta että uusia ehdotuksia, jotta voimme tarjota monipuolisia festivaalikokemuksia erilaisille ihmisille, Arrela kertoo.

Alkuperäiskansojen elokuvafestivaali Skábmagovat korostaa ensi vuoden ohjelmistossaan yhteyttä maahan – keskiössä Saamen ja Etelä-Amerikan elokuvat


Summary: Työnvänpuolueen edustaja arvelee puoleesta löytyvän noin kymmenen oppositioedustajaa Johnsonin taakse lauantain äänestyksessä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministeri  Boris Johnsonilla  on perjantai aikaa kerätä tarvittava tuki uudelle EU-erosopimukselle. EU ja Britannian pääministeri pääsivät sopuun brexit-sopimuksesta torstaina.
 Johnsonin työryhmä aikoo puhua tänään eri puolueiden edustajille, kertoi Johnsonin tiedottaja perjantaina. Tiedottaja arveli, että jos sopimus hyväksytään lauantaina parlamentin äänestyksessä, lakiprosessi voi alkaa maanantaina.
 Lue lisää parlamentin voimasuhteista:   Britannian parlamentti kokoontuu poikkeukselliseen istuntoon – Näin puolueet äänestävät
 Johnson tapaa perjantaina kuudelta illalla Suomen aikaa kabinettinsa pääministerin asunnolla.
 BBC:n  mukaan Johnson taistelee nyt aikaa vastaan.
 Irlannin kansallispuolue (DUP) sekä muut oppositiopuolueet ovat ilmoittaneet, etteivät ne aio kannattaa brexit-sopimusta.
 Johnsonin tulisi nyt taivutella työnväenpuolueen kapinallissiipeä sekä puolueensa brexit-haukkoja taakseen.
 Työväenpuolueen edustaja  John Mann  ilmoitti prejantaina aikovansa tukea Johnsonin brexit-sopimusta. Hän arveli yli yhdeksän työnväenpuolueen edustajan asettuvan brexit-sopimuksen taakse.
 – Äänestän sopimuksen puolesta, sillä se on tehty EU:n kanssa yhteistyössä ja olen tyytyväinen siihen, sanoi Mann Irlannin RTE:lle.

Johnson kilpailee tänään kelloa vastaan – yrittää taivutella sopimuksen taakse edustajia


Summary: Työntekijä oli yrittänyt kantaa ulos palavaa tinneriastiaa ja sai vakavia palovammoja.

Keskiviikkona Kokkolassa teollisuusyrityksen maalaamon tulipalossa loukkaantunut työntekijä on menehtynyt vammoihinsa. Tulipalo syttyi yrityksen tiloissa Indolassa.
 Uhri menehtyi seuraavana yönä Espoossa Jorvin sairaalan palovammakeskuksessa. Jorvin sairaalaan on keskitetty koko maasta vaikeiden palovammojen hoito.
 Työntekijä oli poliisin mukaan yrittänyt kantaa palavaa tinneriastiaa ulos, jonka yhteydessä hän sai palovammoja. Tinneriastian syttymissyytä ei tiedetä.
 Astiassa puhdistettiin maalausvälineitä.
 Poliisi on kirjannut asian työtapaturmana. Varsinainen tutkinta alkaa, mikäli aluehallintovirasto tekee omien tutkimustensa jälkeen asiasta tutkintapyynnön poliisille.
 Yksi loukkaantui uhkaavassa maalaamon tulipalossa Kokkolassa

Maalaamon tulipalossa Kokkolassa loukkaantunut työntekijä menehtyi sairaalassa


Summary: Esimerkiksi Tango Pelargonia on syntynyt puhtaasti parodiana.

Parodia on vaikea laji, satiiri lähes mahdoton – varsinkin musiikissa. Vaikka huumoribiiseillä on Suomessa pitkä perinne, silti jotkut kieli poskessa tehdyt laulut on otettu hyvin tosissaan.
 Esittelemme nyt kolme tapausta.
 Tango Pelargonia putos mummon akkunalta

 Raja vakavaan, oikeaan musiikkiin on varsin häilyvä.
 Erityisesti suomalainen tango oli 60-luvulla niin pyhä taidemuoto, että överiksikin vedetty meni läpi.
 Kari Kuuva vietti tuon vuosikymmen alussa paljon aikaa rock-veljesten  Eero ja Jussi Raittisen  kotona. Eräänä iltana levyjen kuuntelu päättyi siihen, että Jussi alkoi jostain syystä soittaa tangoja.
 Pojat kuuntelivat biisien tekstejä ja nauroivat niille hervottomina ja lattialla kieriskellen.
 Kuuvan mielenkiinnon herätti erityisesti  Veikko Tuomen  esittämä  Yksinäisen tie , jossa mm laulettiin:
 Kun mä aamuöisin hetkiin
 yksin yöltä unta anelen
 Ja uupeneena houreretkiin
 rakkauttani sanelen.
 Kuuva ajatteli, että nyt on pakko edes yrittää panna paremmaksi.
 Ja siellä Raittisilla tämän kaiken innoittamana syntyi  Tango Pelargonia.
 Kuuva aikoi levyttää oman parodiatangonsa karkeasti liioitellen, mutta kapellimestari  Rauno Lehtinen  kehotti häntä laulamaan niin kauniisti kuin osasi.
 Näin lopputulos olisi herkullisempi.
 Kuuva on myöhemmin joutunut myöntämään, että laulussa on parodisuudessaan huolimatta kaikki traagisen tarinan ainekset.
 – Eräs säepari nauratti minua erityisesti tehdessä. Se oli se, missä " myrsky-yönä vaari hukkui " ja " tuonen käki jossain kukkui ". Se meni musta niin yli kuin osasi, muisteli Kuuva  Pekka Laineen   Iskelmä-Suomessa .
 – Sitten Lapista tuli kirje, jossa minulle selvitettiin, että tuonen käki on todella olemassa paikallisessa mytologiassa. Veti aika sanattomaksi.
 Vuonna 1964 julkaistu kappale meni tangokansaan meni täydestä.
 Se oli vuoden suurimpia hittejä ja sitä lauletaan edelleen mm. Seinäjoen Tangomarkkinoilla.
 Martti Huuhaa Innanen

 Nykyisin arvostettuna naivistisena taidemaalarina paremmin tunnettu  Martti Innanen  oli vinon huumoritajun omaava monilahjakkuus, josta ei todellakaan pitänyt tulla laulajaa.
 Taide sekä erityisesti jazz-musiikki olivat nimittäin viehättäneet häntä lapsesta asti, joten Innanen ryhtyi ammattimuusikoksi soittaen aluksi rumpuja.
 Vuonna 1952 hänen soittimekseen vakiintui kuitenkin kitara.
 Martti Innanen toimi muusikonuransa lisäksi Yleisradion vahtimestarina vuodesta 1953 lähtien.
 Humoristin uransa hän aloitti radiossa vuonna 1965 lukemaan parodista seikkailusarjaansa  Seikkailija Joe Smith . Hän kirjoitti myös kuunnelmia, kuten villin lännen parodian  Kostajan käsi ei vapise – ei ainakaan paljon .
 Tuolloin Innanen tarjosi Joe Smithin tarinoita myös levy-yhtiölle, mutta  Erik Lindström,  säveltäjä ja levy-yhtiön omistaja ehdotti, että hän ryhtyisi laulajaksi ja levyttäisi iskelmäparodioita.
 Innanen suostui.
 Levyn kanteen painettiin " Martti Innanen esittää ", ettei kukaan vaan kuvittelisi, että hän laulaa.
 Hänen ensimmäinen levynsä oli Lindströmin säveltämä tangoparodia  Elsa, kohtalon lapsi.
 Single oli listaykkösenä neljä kuukautta, ja sitä myytiin yli 25 000 kappaletta.
 Innasen mukaan ” umpitollo Suomen kansa”  otti parodian tosissaan ja piti kappaletta " hirveän hienona ".
 Samaan syssyyn hän muisti useasti mainita, että " Suomen harjastukkainen kansa on ryssän ja ihmisen risteytys".
 Ensilevyä seurasivat samana vuonna 1967 niin ikään Innasen tunnetuimpiin kappaleisiin lukeutuvat  Esteri, tyttö sadepisarain  ja  Urjalan taikayö.
 Hittiputkea jatkoivat myöhemmin muiden muassa  Kumiteräsaappaat  ja  Gunnarvierasmaalainen , jonka innoittamana hän teki viiden kuukauden mittaissen kertueen  Gunnar -pässin kanssa.
 Pässi tuotti lievästi sanoen ongelmia keikkapaikoilla ja hotelleissa, sillä lavojen siivoaminen papanoista aiheutti lisätöitä.
 Innanen perusteli tempausta sillä, että pässin täytyi kiinnostaa suomalaista yleisöä, koska se mainittiin ulkomaalaisena ja siksi sen täytyisi olla ” jotain todella erikoista ja parempaa ”.
 Samana vuonna yhdysvaltalainenBillboard-lehti myönsi Innaselle vuotuisen tunnustuspalkintonsa parhaana kansallisena taiteilijana, ja hän on toistaiseksi ainoa kyseisen palkinnon saanut suomalainen.
 Innasen 1970-luvulla käyttöön ottama lisänimi ” Huuhaa ” oli hänen itsensä mukaan suomennos hänen ihailemansa jazz-muusikko  Dizzy Gillespien  taiteilijanimestä.
 Innasen mukaan sana  dizzy  tarkoittaa suomeksi  huuhaata .
 Innasen viimeisiksi listahiteiksi jäivät sävelteokset  Borneolaisen passipoliisin parempi huuhaalaulu  ja  Marduusialainen kissantervauslaulu , jolla hän sijoittui Syksyn sävel -kisassa neljänneksi.
 Naivistina Innanen jatkoi omalla tyylillään ja jopa taulujen nimet olivat itsenäisiä taideteoksia, kuten  Umpitollo seuraa tapahtumia Kälviän maitojunaseisakkeella  tai  Sörkan sällit kiistelevät Albert Einsteinin syntymävuodesta .
 Innanen kuoli 83-vuotiaana vuonna 2014.
 Metsurin koiraa potutti
 Huumorimusiikki jatkoi Suomessa voittokulkuaan – joskus varsin yllättävillä poluilla.
 Tangoparodioita tekivät 1970-luvulla myös  Irwin ,  Veikko Lavi  ja  Jussi Raittinen , mutta vuonna 1981 tapahtui sellainen ihme, että rock-bändi teki humpan, josta tuli Ylen Metsäradion kestosuosikki.
 Maineeseen ja kunniaan nousseen raisiolaisen  SIG -yhtyeen toinen pitkäsoitto  Sudet  ilmestyi vain puoli vuotta esikoisen jälkeen ja sisälsi sellaisia ikivihreitä kuin  Jos sä rakastat mua  ja  Koulu palaa , mutta myös humpppamukaelman  Metsurin koira , jonka vastaaotto oli rock-piireissä varsin hämmentynyt.
 Kansa biisin kyllä löysi.
 Hei metsurin koira se nälissänsä ulvoo
 Synkkä on tuuli ja valkoinen on maa
 Metsuri lähti savotalle töihin
 Koira on yksin ja koiraa potuttaa.
 Levylle juuri tämä riimi oli tosin hieman radio-ystävällistetty, sillä keikoilla koiraa ei suinkaan potuttanut vaan käytössä oli eräs v-alkuinen sana.
 Vaihdos kannatti.
 Metsäradion kuuntelijakunta otti biisin omakseen ja se soi ohjelmassa pitkään seuranaan sellaisia kappaleita kuin  Kaksi vanhaa tukkijätkää  ja  Kaunis Veera.
 Onko sillä sitten mitään väliä, onko jokin laulu tehty vakavissaan vai kieli poskella?
 Ei todellekaan, pääasia on sen kyky puhutella ihmisiä ja jäädä soimaan päähän.
 Ja joskus sellaisen kappaleen tekeminen onnistuu artistilta vasta kun kaikki pidäkkeet on riisuttu.
 Lue myös:
 Suomalaisessa musiikissa soi apeus – kesäbiiseissäkin varaudutaan jo syksyyn

Nämä hitit on tehty ihan vitsillä, vaikka kansa ottikin tosissaan – suomalainen musiikki on täynnä "väärinymmärrettyjä" helmiä


Summary: Christina Koch ja Jessica Meir ovat ensimmäinen avaruuskävelyn tehnyt naistiimi.

Vasta yli puoli vuosisataa ensimmäisen avaruuskävelyn jälkeen avaruudessa on todistettu tänään ensimmäistä kertaa pelkästään naisista koostuvan tiimin avaruuskävelyä. Historialliselle kävelylle Kansainväliseltä avaruusasemalta lähtivät Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan astronautit  Christina Koch  ja  Jessica Meir .
 Astronautit Christina Koch (vasemmalla) ja Jessica Meir Nasan julkaisemassa kuvassa. Josh Valcarcel / Johnson Space Center / Nasa / EPA
 Tätä ennen avaruuskävelyllä on aina ollut naisastronautin lisäksi miesastronautti.
 Naisastronauttien historiallisen avaruuskävelyn piti alun perin toteutua jo keväällä, mutta se peruuntui, koska  Nasalla ei tuolloin ollut antaa kahta M-kokoa olevaa avaruuspukua .
 Nasa julkaisi tänään Twitterissä kuvan astronauteista ennen avaruuskävelyä.
 Video avaruuskävelystä on nähtävissä tästä tviitistä.
 Kochin ja Meirin avaruuskävelyn tehtävänä oli aseman aurinkopaneelin osien vaihtaminen.
 Ensimmäinen avaruuskävelyn tehnyt ihminen oli venäläinen kosmonautti  Aleksei Leonov . Hän teki historiallisen kävelyn 18. maaliskuuta 1965.

Naiset tekivät avaruushistoriaa – Nasa perui edellisen yrityksen nolon pukuongelman vuoksi


Summary: Mies kiisti ajaneensa onnettomuusautoa.

Latvialainen mies on tuomittu kahden ja puolen vuoden vankeusrangaistukseen Porissa tapahtunesta törkeästä kuolemantuottamuksesta, törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja törkeästä rattijuopumuksesta.
 Kyse on marraskuussa 2017 tapahtuneesta onnettomuudesta. Mies ajoi henkilöautolla viikonloppuyönä huomattavaa ylinopeutta, kun se suistui Tiilimäen kohdalla valtatieltä ja iskeytyi puuhun.
 Tie onnettomuuspaikalla oli liukas. Nopeus oli enimmillään 150 kilometriä tunnissa. Miehen veressä oli lähes kaksi promillea alkoholia.
 Kertoi todistajalle ajaneensa onnettomuusautoa
 Rajussa törmäyksessä auto katkesi kahtia. Kolarissa kuoli kaksi miestä, joista toinen oli puolalainen ja toinen ukrainalainen. Epäilty ja kuolleet olivat Porissa töissä komennusmiehinä.
 Mies kiisti oikeudessa ajaneensa autoa. Oikeus kuitenkin katsoo, että hänen syyllisyydestään saatiin luotettavaa näyttöä. Paikalle onnettomuustilanteessa auttamaan tullut todistaja osasi venäjää. Mies oli lopulta kertonut tälle ajaneensa autoa.
 Myös auton vauriot ja miehen saamat vammat olivat sellaisia, että oikeuden mukaan asiassa on luotettavasti todistettu epäillyn ajaneen onnettomuusautoa.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.

Porin Tiilimäen rajusta kuolonkolarista kahden ja puolen vuoden vankeustuomio


Summary: Yle tapasi hämmentävä-äänisen Lisa Gerrardin Helsingissä, jossa hän konsertoi yhdessä The Mystery of the Bulgarian Voices -kuoron  kanssa.

Australialaislaulaja  Lisa Gerrardin  haastattelu alkaa jännittävissä merkeissä. Haastatteluaikaa typistetään kolmanneksella ja samalla ilmoitetaan, että Dead Can Dancestä ei oikein saisi kysyä mitään. Äskettäin tehdyssä haastattelussa toimittaja oli kuulemma vouhkannut pelkästään  tuonpuoleisten tanssikoulusta , mikä oli kiukustuttanut Gerrardia kovasti. No, yhden kysymyksen Dead Can Dancesta saisi esittää. Mutta vain yhden.
 Tässä vaiheessa alkaa jo pelottaa – millainen diiva sieltä oikein mahtaisi haastateltavaksi pelmahtaa? Onkohan listalla muitakin ei-suositeltavia kysymyksiä, joista saisi noottia? Kimpaantuuko Gerrard kesken kaiken, kääntyy kannoillaan ja häipyy jonnekin ovet paukkuen?
 Savoy-teatterin yläaulaan lämpiöön kuuluu, kuinka The Mystery of the Bulgarian Voices -kuoro ja Gerrard tekevät soundcheckiä. Kuvaaja ihmettelee, millaisesta henkilöstä lähtee tuollainen ääni, joka ei tunnu olevan kotoisin tästä maailmasta.
 Niin, se ääni. Ääni, jollainen on ani harvalla. Ja kyky käyttää sitä. Gerrardin tummasävyinen ja täyteläinen kontra-altto ja siihen latautunut ikiaikaisuus on saanut ja saa monet kuulijat liikutuksen valtaan, jopa itkemään. Ja välillä Gerrardin laulu kohoaa valtameren syvyyksistä heliseviksi korukuvioiksi huilumaisiin korkeuksiin. Yliluonnollista vaikutelmaa korostaa sekin, ettei Gerrard useimmiten laula millään tunnetulla kielellä – hänen tavaramerkikseen on muodostunut glossolalia eli kielilläpuhuminen, sanaton viestintä.
 Bulgarialainen laulutapa jätti Lisa Gerrardiin lähtemättömän vaikutuksen jo kolme vuosikymmentä sitten.  Jussi Mankkinen / Yle
 Käytävän päästä kuuluu oven kolahdus ja Lisa Gerrard saapuu saattajan kanssa paikalle. Kuten usein tällaisissa hieman negatiivisten ennakko-odotusten silaamissa tilanteissa, Gerrard osoittautuu helpoksi ja hauskaksi haastateltavaksi, jota tosin leimaa jonkinasteinen mystisyyden verho.
 Tungosta loppuunmyydyssä Savoy-teatterissa. Ilta oli koonnut hyvin monenoloista yleisöä. Osa oli tullut kuuntelemaan bulgarialaista kuoroa, osa idoliaan Lisa Gerrardia.   Jussi Mankkinen / Yle
 The Mystery of the Bulgarian Voices -kuoroa. Kuoro on ollut toiminnassa jo 65 vuotta. 1980- ja 1990-luvuilla kuoro tunnettiin nimellä Le Mystère des Voix Bulgares.  Jussi Mankkinen / Yle
 Bulgarialaiskuoro toi valoa synkkyyden keskelle
 Tällä hetkellä Lisa Gerrard kiertää Eurooppaa The Mystery of Bulgarian Voices -bulgarialaiskuoron kanssa, josta tuli pienimuotoinen maailmansensaatio 1980-luvulla. Mikrointervallit ja arkaainen laulutyyli inspiroivat useita taiteilijoita, ja esimerkiksi  Kate Bush  hyödynsi kuoron alkuvoimaista ilmaisua – tosin Trio Bulgarkan muodossa – peräti kahdella albumillaan.
 Myös Gerrard tutustui kuoron tuotantoon jo varhaisessa vaiheessa. Hän oli perustanut muusikko  Brendan Perryn  kanssa 80-luvun alussa Melbournessa Dead Can Dancen, ja koska yhtyettä ei oikein ymmärretty Australiassa, kaksikko muutti varsin pian Lontooseen. Neoklassista, darkwavea ja arkaaisia elementtejä yhdistellyt, Gerrardin ainutkertaisella äänellä hopeoitu Dead Can Dance oli tuolloin jotakin ennenkuulumatonta, ja yhtye saavutti nopeasti kulttimainetta.
 Tähän saumaan kiilautui myös eksoottinen bulgarialaiskuoro, joka jätti Gerrardiin lähtemättömän jäljen.
 – Kävin kuuntelemassa heitä ensimmäisen kerran 80-luvulla. Kaivostyöläisten lakko oli juuri päättynyt, ja Iso-Britannia oli täynnä negatiivista energiaa ja tyytymättömyyttä. Yleinen ilmapiiri heijastui monen silloisen yhtyeen musiikkiin – ryvettiin surussa, murheessa ja hautajaistunnelmissa. Tunsin itsekin oloni alakuloiseksi. Mutta bulgarialaiset, he olivat niin täynnä valoa, iloa, positiivisuutta, toivoa ja rakkautta, eikä siinä ollut mukana häivähdystäkään korniudesta tai sentimentaalisuudesta, Gerrard muistelee.
 Lisa Gerrard esiintymässä The Mystery of the Bulgarian Voices -kuoron kanssa. Kuoro tunnetaan mikrointervalleistaan ja arkaaisesta laulutyylistään.  Jussi Mankkinen / Yle
 Bulgarialaiskuoro kummittelee myös Dead Can Dancen ehkä ikonisimman laulun, The Host of Seraphimin  bysanttilaisissa kerrostumissa.
 – Kun sävelsin  The Host of Seraphimia , yritin sinnikkäästi laulaa samalla tavalla kuin bulgarialaiset, mutta eihän se ollut minulle mahdollista – ei ainakaan ihan samalla tavalla.
 Gerrardin kiinnostus itämaista musiikkia ja arkaaisia laulutyylejä kohtaan ei ole sattuma. Hän vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Melbournen maahanmuuttajalähiössä, turkkilaisten ja kreikkalaisten kulttuurivaikutteiden keskellä. Gerrardin isä oli irlantilainen, joten kotona laulettiin ja kuunneltiin traditionaalisia  sean-nós -tyylin  mukaisia koristeellisia lauluja.

 – Perheeni harrasti irlantilaisia perinteitä: viikonloppuisin mentiin aamulla jumalanpalvelukseen, sitten pelattiin jalkapalloa, sen jälkeen juotiin paljon ja humalahakuisesti alkoholia ja lopulta ryhdyttiin laulamaan. Meillä ei ollut kotona moderneja soittimia, ja yleensäkin länsimaista musiikkia soitettiin kasvuympäristössäni hyvin vähän. Ortodoksisen kirkon juhlapäivinä lähiympäristössä kuului paljon kreikkalaista sakraalimusiikkia. Täytyy myöntää, että kun nykyään menen Australiaan, se ei tunnu oikealta kodilta – Kreikka sen sijaan tuntuu.
 Lisa Gerrardin musiikillinen ura alkoi Melbournessa post-punk -bändeissä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kadonneiden aikakausien jäljillä
 Lisa Gerrardin musiikillista uraa leimaa viehtymys myytteihin ja muinaisiin kulttuureihin – sellaisiin kadonneisiin aikakausiin ja hetkiin, joista on enää jäljellä hauraita mielikuvia ja haperoituneita muistoja. Tämä tulee esille jo laulujen nimistä:  Sailing to Byzantium, Echolalia, Neptune, Psychopomp, Return of the She-King...
 – Pidän kaikenlaisesta musiikista, joka koskettaa sydäntäni. Pidän toki myös nykymusiikista, mutta jostain syystä orgaanisista sävyistä ja äänistä on tullut minulle luontevin ilmaisutapa. Olemme käyttäneet Dead Can Dancessä myös elektronisia soittimia, joten ei pidä paikkaansa, että olisin kiinnostunut pelkästään akustisista instrumenteista. Mutta jos asioita katselee 1600-luvun tai vielä varhaisempien aikakausien näkökulmasta, niin eihän silloin ollut luonnollisestikaan olemassa sähkökitaroita.
 Gerrardin kohdalla musiikillista ajattomuutta korostaa sekin, että hän viestittää laulaessaan harvoin oikeilla, olemassa olevilla sanoilla tai lauseilla. Gerrardin mukaan kyse on siitä, kuinka tunnetiloja välitetään taiteellisessa kontekstissa kuulijalle.
 – Opittu kieli on oleellinen osa systeemiä, mutta en ole täysin varma siitä, onko se kaikkein tehokkain tapa kommunikoida. Minä käytän sielun kieltä: siinä on ilmaisuja, jotka ovat hyvin musiikillisia, mutta jotka eivät välttämättä koskaan toistu, tai jotka eivät aina välitä samaa sanomaa. Jos vaikkapa laulan näitä luomiani uusia sanoja surullisessa mielentilassa ja huomaan, että ihmiset itkevät, tiedän että he ymmärtävät minua.
 Tällaisten vastausten takia Gerradia voisi melkeinpä pitää jonkinlaisena meediona, jonka kautta tuntemattomat voimat viestivät salaperäisiä nuottejaan, mutta:
 – En todellakaan tunne olevani mikään meedio, Gerrard huudahtaa, ennen kuin kysymys on ehtinyt loppuun saakka.
 – Olen kylläkin sitä mieltä, että meillä kaikilla on intuitiivisia kykyjä, myös minulla. Kyse ei kuitenkaan ole siitä, että tällä olisi jotakin tekemistä velhojen tai noitien tai vastaavien kanssa. Olen kiinnostunut esoteriasta, mutta siinä mitä teen,  ei  ole esoterian kanssa mitään yhteistä. Itse koen, että kyse on sielusta: jokaiselle on annettu lahjaksi sielu, eikä sitä voi valita. Ja olen sitä mieltä, että musiikki tulee suoraan sielusta.
 Lisa Gerrard kertoo laulavansa sielun kielellä. Hän käyttää lauluissaan harvoin mitään tunnettua kieltä. Tämän takia laulajaa on myös mystifioitu.  Jussi Mankkinen / Yle
 The Serpent's Egg oli kokonaistaisen oppimisen aikaa
 Suurelle yleisölle Gerrard lienee tunnetuin  Ridley Scottin   Gladiator -elokuvan musiikin säveltäjänä – siitähän tipahti Golden Globekin – ja marraskuu kuluu konsertoidessa  Hans Zimmerin  tiimissä. Joulukuussa seuraa sarja esiintymisiä unkarilaissäveltäjä  Balázs Havasin  kanssa ja keväällä Dead Can Dance suuntaa kahdeksi kuukaudeksi kiertämään Pohjois- ja Etelä-Amerikkaa.
 Konsertin päätteeksi Lisa Gerrard jakaa yleisölle lentosuukkoja.  Jussi Mankkinen / Yle
 Elokuvasäveltämiseen – jota Gerrard tekee jatkuvasti – liittyvät kysymykset saavat nyt valitettavasti jäädä, koska kello tikittää jo uhkaavasti. On viimeisen kysymyksen aika.
 Millaista oli tehdä Dead Can Dancen hyvin, hyvin syvissä vesissä uiskennellutta  The Serpent's Egg  -albumia?
 – Tuolloin minä ja Brendan asuimme Lontoossa ja se oli meille melko vaikeaa aikaa. Albumin tekeminen oli kuitenkin kokonaisvaltaista emotionaalista ja henkisestä oppimista. Halusimme tutkia musiikillisia mahdollisuuksia niin pitkälle kuin mahdollista ja tehdä yhdessä jotakin ainutlaatuista. Ryhdyimme opiskelemaan klassisia instrumentteja ja orkestraalisia elementtejä. Minulle musiikin linja on aina ollut katkeamaton: voi olla albumeita, jotka poikkeavat linjasta, mutta kaikki asiat linkittyvät jotenkin toisiinsa. Samoin on ollut bulgarialaisten kanssa. Kyse on samasta prosessista, mutta erilaisista näkökulmista.

Mikä yhdistää Gladiator-elokuvaa, Dead Can Dancea ja bulgarialaiskuoroa? Lisa Gerrard, jonka ääni ei ole tästä maailmasta


Summary: Helsingin yliopiston Tvärminnen merentutkimuslaitoksen uusi alus tutkii niin merenpohjaa, vesimassoja kuin leväkukintojakin.

Tvärminnen merentutkimuslaitokselle metallinvärinen 18-metrinen katamaraanin kyljessä komeilee Helsingin yliopiston sekä tutkimuslaitoksen logona toimiva kilkki-äyriäinen. Perjantaisessa kastetilaisuudessa aivan Presidentinlinnan edustalla alus sai nimekseen Augusta.
 Augusta antaa puitteet modernille merentutkimukselle rannikko-olosuhteissa, kertoo Helsingin yliopiston Itämeriekologian professori  Alf Norkko   Radio Suomen Päivän haastattelussa .
 – Alus on nimenomaan suunniteltu liikkumaan Suomen sokkeloisessa saaristossa. Rannikkoalueilta löytyy paljon elämää, ja ne ovat yleensä hyvin monimuotoisia. Mutta ne ovat myös kärsineet rehevöitymisestä.
 Sinilevät ovat yksi merkki meren rehevöitymisestä.
 – Tutkimme merenpohjaa, vesimassoja ja leväkukintoa. Itämerellä on pitkä historia rehevöitymisestä, ja se on ollut Itämeren suurin ongelma. Tämä rehevöityminen sitten vaikuttaa rannikoiden monimuotoisuuteen, sanoo Norkko.
 Lämpötilan nousu ja rehevöityminen ovat huono yhdistelmä
 Rehevöitymisen lisäksi meret myös lämpenevät kiihtyvästi. Tvärminnen asemalla on yksi Itämeren vanhimmista mittausasemista.
 – Meren lämpötilaa on mitattu melkein sata vuotta hyvin tiheästi. Koska meillä on niin pitkä mittaushistoria, pystymme havaitsemaan muutokset. Suunnilleen 1990-luvun alusta lämpötilat ovat nousseet 30 metrin syvyydessä noin kaksi astetta, toteaa Norkko.
 Norkon mukaan maailman merten lämpötilat nousevat ilmastonmuutoksen myötä, mutta Itämeressä ne nousevat nopeammin, koska meri on niin matala.
 – Kun mietitään tätä lämpötilan muutosta ja rehevöitymistä, niin ne ovat aika huono kombinaatio.
 Katamaraani pääsee hyvin matalillekin vesille ja soveltuu siksi hyvin rannikonläheiseen tutkimukseen.
 – Ilmastonmuutoksen kiihtyminen vaikuttaa rannikon eliöstään ja siihen miten merten ekosysteemi toimii. Tutkimuksessamme yritämme ymmärtää mekanismeja siitä, kuinka meri toimii, kertoo Norkko.
 Hänen mukaansa perustutkimus on välttämätöntä merten suojelutyön kannalta.
 – Sitä mitä emme ymmärrä, emme voi suojata. Perustutkimus on keskeisessä roolissa päätöksenteolle, sanoo Norkko.
 Muunneltavissa moneen ja illaksi kotiin
 Augusta-aluksen suurella takakannella on tilaa tutkimusprojekteille ja myös opetukselle. Takakannella on myös hieman mattopesutelinettä muistuttava pöytä.
 – Tällä pöydällä voimme seuloa näytteitä, joita otamme merenpohjasta kauhalla, selventää Norkko.
 Marija Skara / Yle
 Alus on suunniteltu eri tyyppisille tutkimusprojekteille. Suurella nosturilla voi merenpohjasta nostaa niin näytteitä kuin liikutella tutkimusinstrumentteja merenpohjaan ja takaisin ylös.
 – Uuden tutkimuslaitteet voivat painaa aika paljon, eikä meidän vanha alus enää jaksanut nostaa niitä. Tämän uuden aluksen edessä on toinen pienempi nosturi, jolla voi muun muassa ottaa vesinäytteitä, kuvailee Norkko.
 Augustan nopeus mahdollistaa myös päivänmittaiset tutkimusreissut laajallakin alueella. Tämä pitää myös kustannukset alhaisena, toteaa Norkko.
 – Meillä on ajatus, että päästään illaksi kotiin. Halusimme, että alus on nopea, jotta pääsemme illaksi takaisin Tvärminneen, jossa meillä on erikoislaboratoriot.
 Lue myös:
 Ovatko nämä kuvat todella Suomen vesiltä? Kyllä ovat, ja ne kertovat ilosanomaa Itämeren pohjasta: kaikki ei ole vielä mennyttä

Moderni katamaraani Augusta ryhtyy tutkimaan Itämeren monimuotoisia rannikkovesiä


Summary: Suostumuksen puutteeseen perustuva raiskauslakiesitys tarvitsee rinnalleen säännöksen, jolla huomioidaan lapsiin kohdistuvat tapaukset, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Suostumus 2018 -kansalaisaloite tuli suurella ryminällä eduskuntaan viime kesäkuussa.
 Aloite keräsi yli 55 000 allekirjoitusta jo viime vuoden joulukuussa, mutta hankkeen puuhanaiset ja -miehet halusivat siirtää lakialoitteen käsittelemisen tälle hallituskaudelle.
 Hankkeen vetäjät perustelivat asiaa muun muassa sillä, ettei edellinen hallituskausi  ”ollut itsemääräämisoikeuden ja naisten oikeuksien riemuvoitto” . Toisaalta aloitteelle haluttiin saada perusteellinen käsittely eduskunnassa, eikä kauden loppuhetkillä sellaista välttämättä olisi ollut tarjolla.
 Nyt aloite on saamassa perusteellisen käsittelyn eduskunnassa, vaikka Suostumus2018 tuskin on sellaisenaan etenemässä eduskunnassa.
 Mistä on kyse?
 Hallitus valmistelee uudistusta
 Hallitus on kirjannut ohjelmaansa  selvät kirjaukset raiskauslain kokonaisuudistuksesta. Ohjelman mukaan kokonaisuudistuksen lähtökohtina ovat koskemattomuus ja seksuaalinen itsemääräämisoikeus.
 Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että raiskaus määritellään jatkossa suostumuksen puutteen kautta. Samalla hallitus sanoo arvioivansa väkivalta- ja seksuaalirikosten rangaistuksia uudelleen ja korottavansa lapsiin kohdistuvien törkeiden seksuaalirikosten vähimmäisrangaistuksia.
 Hallitus onkin ottanut uudistuksessa ajajan paikan ja se on sinänsä perusteltua.  Eduskunnan lakivaliokunnan avoimessa kuulemisessa  torstaina saatiin kuulla, että lakia pitäisi uudistaa kokonaisuudessaan.
 Yksittäiset lisäykset seksuaalirikoksia koskevaan lainsäädäntöön saattavat aiheuttaa vain tulkintaepäselvyyksiä, eivätkä ne helpota ainakaan uhrien asemaa.
 – Raiskaussäännös ei uusiudu pelkästään sillä, että säännökseen lisätään sana suostumus. Luku ja pykälä pitää rakentaa kokonaan uudelleen, rikosoikeuden emeritaprofessori  Terttu Utriainen  sanoi valiokunnan kuulemisessa.
 Erityinen ongelmakohta suostumuspohjaisessa laissa ovat lapset, jotka eivät ole tarpeeksi kypsiä ilmaistakseen suostumustaan seksiin. Tällöin lastenraiskaukset pitää määritellä toisella tavalla.
 – Jos ja kun tämmöinen lainkohta tulee, se täytyy muotoilla siten, että suostumus ei ole tunnusmerkki. Esimerkiksi Englannissa tämä on ratkaistu siten, lapsenraiskaukselle on varattu erillinen oma säännös, Utriainen sanoi.
 Utriaisen mukaan asia pitäisi ratkaista myös Suomessa siten, että lastenraiskauksista tulee erillinen säännös. Näyttääkin siltä, ettei suostumusaloite voi edetä sellaisenaan eduskunnassa.
 Amnesty: Myytit vaikuttavat tulkintaan
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International on tukenut ja ajanut suostumukseen perustuvaa raiskauslainsäädäntöä jo kymmenen vuotta.
 Merkittävä syy tähän on se, että suostumuspohjainen laki tavoittaa järjestön mukaan uhrin kokemuksen paremmin kuin nykyinen laki ja se samalla madaltaisi uhrien kynnystä ilmoittaa rikoksista.
 – Määritelmä, joka vastaa paremmin uhrin kokemusta seksuaalisesta väkivallasta, auttaa häntä hahmottamaan, että häneen on kohdistunut rikos, Amnestyn asiantuntija  Pia Puu Oksanen  sanoi valiokunnalle.
 Amnesty  julkaisi alkuvuodesta tutkimuksen , jossa se kävi läpi raiskaustapausten etenemistä rikosprosessissa ja oikeuksien toteutumista Suomessa.
 Järjestön mukaan myytit vaikuttavat siihen, miten tutkinnat ja oikeustapaukset etenevät Suomessa. Erityisen haitallisia ovat uhrien toimintaa koskevat oletukset.
 – Fysiologinen ja psykologinen tutkimus osoittavat, että väkivallan uhka ja väkivallan aiheuttama trauma vaikuttavat merkittävästi ihmisen ongelmanratkaisukykyyn, päättelyyn, päätöksentekokykyyn ja muistiin. Raiskatun naisen käytös voi näyttäytyä epäloogisena tai outona, mutta kyse voi reaktiosta, jolla uhri pyrkii palauttamaan tilanteen itselleen turvalliseksi jähmettymällä, Pia Puu Oksanen sanoi.
 Amnestyn tutkimuksen mukaan tulkintaongelmia nousi esille tapauksissa, joissa korostettiin uhrin velvollisuutta vastustaa sukupuoliyhteyttä.
 Kansalaisaloite ei ratkaise näyttöongelmaa
 Suostumus-kansalaisaloitteen yhteydessä on puhuttu raiskausten näyttöongelmasta. Oikeusministeriö on aiemmin kritisoinut suostumukseen perustuvaa  lainsäädäntöä näyttöongelmien  takia, koska tapauksien tutkinnassa on vaikeaa osoittaa, onko suostumusta annettu vai ei.
 Oikeusministeriöllä oli julkisessa kuulemisessa torstaina aiempaa myönteisempi käsitys suostumuslaista, vaikka näyttöongelmista ei päästä uuden lain avulla eroon.
 – Suostumusta koskeva lainsäädäntö ei varmaakaan ole patenttiratkaisu raiskauksiin liittyviin näyttöongelmiin. Raiskaukset ovat vaikeita rikoksia näyttää toteen, koska kysymys on siitä, mitä on tapahtunut paikoissa, joissa ei ole silminnäkijöitä. En kuitenkaan sano, ettei uudistusta tule tehdä, oikeusministeriön lainsäädäntöjohtaja  Ville Hinkkanen  totesi.
 Hinkkanen sanoi, että joissakin tapauksissa näytön hankkiminen saattaa vaikeutua. Emeritaprofessori Utriainen puolestaan arvioi, ettei uusi lainsäädäntö vaikuttaisi suuresti rikosten näyttöongelmiin.
 – Kyse on enemmän periaatteellisesta muutoksesta. Raiskauksiin liittyy aina näyttöongelmia, mutta poliisi ja oikeusistuimet ovat tottuneet käsittelemään näitä asioita, Utriainen totesi.
 Sekä Hinkkasen että Utriaisen mukaan selvät tapaukset saadaan tuomittua, oli lakipohja kumpi tahansa.
 Kansalaisaloite osaksi hallituksen esitystä
 Suostumus-kansalaisaloitteen keskeinen hahmo ja kansanedustaja  Iiris Suomela  (vihr.) on tyytyväinen, että hallitus on ottanut kontolleen seksuaalirikoslain kokonaisuudistuksen.
 Suomela oli mukana hallitusneuvotteluissa työryhmässä, joka esitti asiaa hallituspuolueiden puheenjohtajille.
 Nyt Suomelan ja muiden kansalaisaloitteen tekijöiden tavoitteena on, että kansalaisaloite otetaan osaksi hallituksen esitystä.
 Tällöin lakivaliokunta tekisi aikanaan asiasta yhden mietinnön, josta kansanedustajat pääsisivät äänestämään.
 Seuraava merkittävä askel lain muuttamisessa otetaan näillä näkymin toukokuussa 2020, jolloin hallituksen esitys lähtee lausuntokierrokselle.
 Jatkovalmistelun jälkeen esitys on tarkoitus antaa eduskunnan käsiteltäväksi.
 Lue lisää:
 Analyysi: Seksin pitää olla vapaaehtoista, mutta miksi suostumuksen kirjaamista lakiin pidetään “elämälle vieraana”?
 Raiskauslain muutokseen pyrkivä Suostumus2018-kansalaisaloite luovutettiin eduskunnalle
 Suomessa suunnitellaan raiskauslakien muutoksia – Miten rikoslain muutos Ruotsissa vaikutti?
 "Seksi ilman suostumusta on raiskaus" – Eduskunta käsitteli raiskauslainsäädännön muuttamiseen tähtäävää kansalaisaloitetta, Yle seurasi

Analyysi: Suostumus-kansalaisaloite tuskin etenee sellaisenaan eduskunnassa – ongelmana lapsiin kohdistuva seksuaalinen väkivalta


Summary: Käräjäoikeus katsoi, että yhdistyksen tuotemyynti oli luvatonta rahankeräystä.

Perussuomalaisten kansanedustaja  Ari Koponen  hakee rahankeräystuomioonsa valituslupaa suoraan korkeimmasta oikeudesta (KKO), kerrotaan Itä-Uudenmaan käräjäoikeudesta STT:lle. Koponen ei halunnut kommentoida STT:lle, miksi hän hakee lupaa suoraan KKO:sta, koska asia on keskeneräinen.
 Myöskään Koposen valituslupahakemus ei ole vielä julkinen.
 Hyväntekeväisyyshahmo Brother Christmasina tunnetuksi tullut Koponen tuomittiin syyskuussa käräjillä rahankeräysrikoksesta päiväsakkoihin. Käräjäoikeuden mukaan Brother Christmasille oli kerätty ilman rahankeräyslupaa 180 000 euroa.
 Rahaa kerättiin myymällä rintanappeja ja rannerenkaita 10-25 euron hintaan. Koska tuotteista pyydetty hinta ei vastannut tuotteiden markkinahintaa, oikeus katsoi, ettei kyse ollut aidosta tuotemyynnistä vaan luvattomasta rahankeräyksestä.
 Kaksi Koposen yhdistyksen hallituksen jäsentä oikeus jätti tuomitsematta rangaistukseen, koska heidän osuutensa rikokseen oli vähäinen.
 Koponen piti tuoreeltaan käräjätuomiota epäreiluna ja kohtuuttomana, koska hänen mukaansa kyse oli hyväntekeväisyystyössä tehdystä muotovirheestä. Laittomaksi katsottu Koposen toiminta ajoittui vuoteen 2017 ennen hänen kansanedustajuuttaan.
 Ennakkopäätösvalitus vaatii vastapuolen suostumuksen
 Muutosta käräjäoikeuden ratkaisuun voi hakea hovioikeuden sijasta suoraan korkeimmalta oikeudelta, jos korkein oikeus myöntää valitusluvan. Edellytyksenä ennakkopäätösvalitukselle on kuitenkin, että muutoksenhakijan vastapuoli on antanut siihen suostumuksensa. Asiasta kertoi aiemmin Helsingin Sanomat, jonka mukaan syyttäjä on antanut Koposen ennakkopäätösvalitukselle suostumuksensa.
 Korkein oikeus voi myöntää Koposen valitukseen luvan vain ennakkopäätösperusteella. Korkeimman oikeuden keskeisin tehtävä on antaa ennakkopäätöksiä sellaisista kysymyksistä, joihin laki ei anna selvää vastausta.
 Ennakkopäätöksillä annetaan oikeusohjeita tulevien vastaavanlaisten oikeusriitojen varalle ja pyritään varmistamaan, että tuomioistuimet eri puolilla maata tulkitsevat lakia samalla tavalla. Jos KKO siis katsoo, että kyse on tämän luontoisesta asiasta, se voi myöntää ennakkopäätösvalitusluvan Koposelle.

Kansanedustaja Ari Koponen hakee Brother Christmas -tuomioonsa valituslupaa suoraan korkeimmasta oikeudesta


Summary: Vuoden 2016 pakolaismieheksi valittu Ali Giray kantaa suurta huolta synnyinseudustaan.

Sotatila Syyrian ja Turkin välillä harmittaa ja huolestuttaa suomalaiskurdia. Vuoden 2016 pakolaismieheksi valittu  Ali Giray  seuraa tilannetta tarkoin.
 Turkki lupasi torstaina aloittavansa tulitauon, mutta se on  jo repeillyt .
 Giray on kotoisin Syyrian ja Turkin rajalta. Girayn synnyinseuduilla Turkin hyökkäyksen aikana elämä on ollut jokseenkin normaalia, hän kertoo. Huoli on silti suuri.
 – Harmittaa todella, kun lapset ja nuoret eivät voi käydä koulua ja opiskella sotatoimien takia. Talvi tekee tuloaan, mutta siihen on totuttu.
 YK:n mukaan  sadattuhannet kurdit joutuvat pakenemaan  sotatoimia. He elävät sukulaistensa, tuttaviensa ja muun tilapäismajoituksen turvin kauempana Syyrian sisämaassa.
 – Ihmiset joutuvat elämään päivä kerrallaan ja keskittymään, tuleeko seuraavaa päivää ollenkaan, sen sijaan että olisivat kehittäneet elämäänsä muuten. Kehittymissuunta on vain se, että pääsee seuraavaan päivään, Giray sanoo.
 Sotilasasiantuntija: kurdit eivät jätä seutujaan
 Kurdeja asuu Turkissa, Syyriassa, Iranissa, Irakissa sekä osin vielä Armeniassa 30–40 miljoonaa. Syyriassa kurdien autonomisella alueella ei ole viime vuosina ollut ongelmia. Kurdit ovat olleet keskeisesti mukana Isisin pysäyttämisessä ennen Turkin rajaa.
 Turkin ja Syyrian oloihin perehtynyt sotilasasiantuntija ja väitöskirjatutkija  Juha Wihersaari  uskoo, että kurdit pysyvät omilla autonomia-alueillaan. He eivät halua jättää seutujaan.
 – Sotilaallisesti kurdit ovat hyvin koulutettuja ja karaistuneita muun muassa Isisin vastaisessa sodassa.
 Wihersaaren mukaan Turkilla on ilmaherruus, mutta jos lentokieltoalue on taistelukenttien päällä, Turkki ei pääse tukemaan maajoukkojaan. Maavoimissa voimasuhteet ovat tasaisemmat.
 Riihimäki otti kurdin hyvin vastaan
 Suomeen kurdeja on tullut 1990-luvun alusta lähtien muun muassa kiintiöpakolaisina. Vuoden 2016 pakolaismieheksi valittuAli Giray tuli Suomeen 10-vuotiaana perheensä mukana. Perhe asui ensin Salossa, sitten Mikkelissä ja lopulta Riihimäellä.
 Mikkelissä 1990-luvun puolivälissä kurdit joutuivat kuitenkin rasismin kohteeksi. Nuorena koululaisena Ali Giray kärsi tästä kovasti, ja perhe päätti muuttaa Mikkelistä Riihimäelle.
 – Muutimme ja asuimme Peltosaaressa Riihimäellä. Peltosaarta pidettiin julkisuudessa 1990-luvulla yhtenä vaarallisimmista kaupunginosista Suomessa, mutta jostain syystä me emme kokeneet asiaa lainkaan niin. Riihimäellä meidät otettiin hyvin vastaan, aivan tavallisina kansalaisina. Me lapset viihdyimme siellä hyvin, kertoo Ali Giray.
 Giray on Suomen kansalainen, mutta käy usein lomallaan kotiseudullaan lähes vuosittain. Giray toimii nyt itse yrittäjänä ja kouluttaa maahanmuuttajia yrittäjiksi Joensuussa.
 Suomalaisten ja kurdien tuntemukset ovat periksiantamattomuudessa ja itsenäisyydessä hyvin samanlaisia. Giray kuvaa kurdeja jopa jääräpäisiksi, jotka eivät taivu muiden, etenkään nyt turkkilaisten komentoon.

Syyrian ja Turkin rajalla syntynyt suomalaiskurdi: "Ihmiset joutuvat keskittymään, tuleeko seuraavaa päivää ollenkaan"


Summary: Kotkalainen metsäyhtiö Kotkamills on tehnyt kansainvälisen ketjun kanssa merkittävän sopimuksen muovittoman kuppikartongin toimittamisesta.

Metsäyhtiö Kotkamills on ottamassa ison askeleen kohti kehittämänsä muovittoman kuppikartongin läpimurtoa.
 Kotkassa toimiva yhtiö kertoo solmineensa ensimmäisen ison sopimuksen muovittoman kuppikartongin toimittamisesta merkittävälle kansainväliselle asiakkaalle.
 Sopimus kansainvälisen ketjun kanssa on solmittu tällä viikolla. Se on toimitusjohtajan  Markku Hämäläisen  mukaan toistaiseksi merkittävin sopimus, joka muovittoman kartongin toimittamisesta on tehty.
 – Käytännössä toimitamme heille kartonkia jo parin viikon päästä. He teettävät kupit itse alihankkijallaan. Niiden on määrä olla kauppojen hyllyillä heti vuoden vaihteen jälkeen, Hämäläinen valottaa.
 Paljon muuta uudesta asiakkaasta ei hiiskuta. Yhteistyöstä ja muun muassa tuotantomääristä kerrotaan tarkemmin vasta loppuvuoden aikana.
 "Tästä se lähtee"
 Hämäläinen otti noin viisi vuotta sitten ison riskin, kun aikakauslehtipaperin valmistukseen tarkoitettu paperikone Kotkan keskustassa sijaitsevalla tehtaalla päätettiin rakentaa uusiksi pakkauskartonkien valmistusta varten.
 Samalla ryhdyttiin kehittämään kertakäyttöastioihin soveltuvaa kartonkia, jossa ei olisi lainkaan muovia, mutta joka kuitenkin kestäisi esimerkiksi nesteitä ja rasvaa. Tavallisessa kertakäyttökupissa on muovipinnoite, vaikka se vaikuttaisi pahviselta.
 – Tästä se sitten lähtee! Uskomme, että kun saamme julki ensimmäisen ison yhteistyökumppanin, tarkoittaa se sitä, että monet pienemmätkin lähtevät liikkeelle. He näkevät, että nyt tuote toimii, kun tuo kuuluisa putiikkikin on tähän lähtenyt, Hämäläinen sanoo.
 Hämäläisen arvioi, että nimet saatetaan lähikuukausina vetää alle myös toisen merkittävän asiakkaan kanssa tehtävään sopimukseen.
 Ville Pisto / Yle
 Pitkä vääntö
 Pakkauskartongin ja laminaattipaperin valmistaja Kotkamills on  ottanut viime vuosina myös taloudellisia riskejä  kehittäessään uutta tuotetta.
 Yhtiö pysäytti yhden paperikoneen ja rakensi sen tilalle uuden, yli 200 metriä pitkän kartonkikoneen, joka käynnistettiin kesällä 2016.
 Vuotta myöhemmin tehdas kertoi aloittavansa muovittoman kahvikuppikartongin  säännöllisen tuotannon . Myös koetilauksia oli tuolloin jo virannut sisään.
 – Olen erittäin tyytyväinen, että tähän ensimmäiseen kansainväliseen sopimukseen päästiin. Pitkä vääntö alkaa kantaa nyt hedelmää, Hämäläinen sanoo.
 Kansainvälinen sopimus on myös merkki siitä, että asioita on tehty oikein.
 – Jos tällainen globaali, iso putiikki lähtee yhteistyöhön, tarkoittaa se sitä, että tuote on hyvä ja se toimii. Heidän testauskäytäntönsä ottavat valtavasti aikaa. Jos sellaisen rumban pääsee läpi, tuotteen on oltava hyvä, Hämäläinen sanoo.
 Lue lisää:   Mies uhrasi omaisuutensa pelastaakseen maailman muovilta – "Jos tämä ei onnistu, minulle käy hyvin, hyvin huonosti"
 Tuote toimii
 Kotkamillsin kartongista valmistettuihin kuppeihin on jo voinut törmätä muun muassa isoissa tapahtumissa, kuten Kotkan Meripäivillä.
 Lisäksi yhtiöllä on sopimus kouvolalaisen  jääkiekkoseura KooKoon  kanssa siitä, että ottelutapahtumissa siirryttäisiin käyttämään muovisten tuoppien ja muiden kuppien sijaan esimerkiksi pahvisia oluttuoppeja.
 Muoviton kuppikartonki on ollut käytännössä valmis tuote huhtikuusta lähtien. Sen jälkeen reseptiin ei ole tehty muutoksia.
 Tuotantomäärät ovat kuitenkin vielä pieniä. Tarkkaa määrää Hämäläinen ei halua kertoa, mutta kuvailee muovitonta kartonkia vielä startup-tuotteeksi.
 – Pienempiä toimituksia on ollut keväästä lähtien. Toistuvia tilauksiakin on ollut useampia. Määrät eivät ole vielä kovin suuria, mutta joka puolelle maailmaa kartonkia on jo mennyt. Ensin muutama rulla, sitten ehkä kontti tai pari, Hämäläinen sanoo.
 Yhtiön tavoite on, että muutaman vuoden kuluessa kartonkikoneella tehtäisiin puolet taivekartonkia ja puolet muovitonta, niin sanottua Barrier-tuotetta.
 Koukkuun tarvitaan kuitenkin vielä suurempia kaloja.
 Ville Pisto / Yle
 Isojen brändien tietoisuuteen
 Financial Times kertoi tällä viikolla, kuinka pikaruokajätti McDonald's ja kahvilaketju Starbucks  käyttävät miljoonia euroja  etsiessään ympäristöystävällisempää kuppia.
 Myös Kotkamills on onnistunut pääsemään isojen ketjujen silmien alle.
 Yhtiö osallistui muovittoman kuppikartongin kanssa NextGen Cup Challenge -kilpailuun, jossa isot ravintolaketjut etsivät uusia innovaatioita, jotka korvaisivat nykyisiä kuppeja ja pakkausmateriaaleja. Kotkamills tuli valituksi kahdentoista voittajan joukkoon.
 Korvaavia kuppivaihtoehtoja etsivät saman kilpailun kautta myös muun muassa Coca-Cola, Nestle, pikaruokaketju Wendy's ja Yum! Brands, joka edustaa muun muassa Taco Belliä, Pizza Hutia ja KFC:tä.
 – Hyöty on siinä, että tätä kautta olemme saaneet ovia auki samaan aikaan moneen eri paikkaan. Meidän ei ole tarvinnut käydä kaikkien näiden yhtiöiden kanssa samoja asioita läpi, vaan kun yksi tekee testit, tieto leviää, Hämäläinen sanoo.
 Hämäläisen mukaan kilpailua järjestämässä olleet ketjut ovat lähteneet testaamaan Kotkamillsin kuppia.
 – Meillä on koeajoja meneillään. Niiden tuloksia tulee alkuvuonna. Nimiä emme voi sanoa.
 Omalla alallaan Kotkaan rakennettu kartonkikone on maailman suurin. Hämäläinen näkisi mielellään ainakin kaksi tai kolme muutakin samanlaisen tai samantapaisen tuotteen valmistajaa.
 – Jos Kotkassa tehtaalla tapahtuu jotain, vaikka tulipalo, ja tuotantoon tulee pitkäkin katkos on se huono vaihtoehto kaikille. Suurille ketjuille se voi vielä olla rajoittava tekijät, eivätkä siksi lähde vielä täysillä liikkeelle, koska tuottajia on vain yksi.
 Kotkamillsillä muovittoman tuotteen läpimurtoa odotettiin jo ennen kesää, mutta vielä se on antanut odottaa itseään. Nyt katseet ovat ensi vuodessa.

Suomalaisfirma on kehittänyt muovitonta kahvikuppia jo vuosia – nyt avautui ovi maailmalle: "Iso, globaali putiikki"


Summary: Synnytystoiminnan järjestämisestä Lapissa pitäisi löytää sopu vuodenvaihteeseen mennessä.

Sosiaali- ja terveysministeriö painostaa Lapin sairaanhoitopiirejä päättämään synnytysten tulevaisuudesta vuoden loppuun mennessä. Tähän asti neuvottelut ovat kariutuneet tuloksettomina.
 Paine keskittää synnytykset on kova, mutta Meri-Lapissa asukkaat pitävät kynsin hampain kiinni alueen omasta synnytystoiminnasta.
 Lapissa syntyy lapsia niin vähän, että kummassakin keskussairaalassa synnytystoiminta toimii nykyään poikkeusluvan turvin.
 Viime vuonna koko Lapissa syntyi enää runsaat 1300 lasta. Väestöennusteet eivät lupaa helpotusta ahdinkoon.
 Leena Luotio / Yle
 Lapin keskussairaalassa Rovaniemellä syntyi viime vuonna noin 860 lasta ja Länsi-Pohjan keskussairaalassa Kemissä noin 510 lasta. Väestöennusteet eivät lupaa helpotusta ahdinkoon.
 "Tänne on ollut aina ihana tulla"
 Torniolainen  Karoliina Harjuoja  tuli torstaiaamuna miehensä kanssa Länsi-Pohjan keskussairaalaan synnytyksen käynnistämistä varten.
 Harjuojille naisten poliklinikka ja synnytysosasto ovat käyneet tutuiksi jo ennen tätä raskautta; Kemissä he ovat saaneet apua lapsettomuuteen ja keskenmenoihin sekä esikoisen synnytykseen. Hoito saa pariskunnalta kehuja.
 – Aina on ollut mahtavaa hoitoa ja on ollut hienoa olla lähellä kotisairaalassa. Tänne on ollut aina ihana tulla, Karoliina Harjuoja sanoo.
 Pienillekin yksiköille on perusteensa
 Synnytysten keskittämistä on perusteltu kustannussyiden lisäksi sillä, että synnytysten vähentyessä henkilökunnan osaaminen heikkenee.
 Länsi-Pohjan synnytysten ja naistentautien vs. ylilääkärin  Pia Vittaniemen  mukaan on selvää, että jossakin vaiheessa, kun synnytysten määrä putoaa kovin pieneksi, tulee vastaan raja, ja yksikköön kertyvä ammatillinen kokemus vähenee.
 Vittaniemi huomauttaa kuitenkin, että myös pieniä yksiköitä on olemassa ja niille on perusteita synnytysten vähentyessäkin.
 – Olen kuullut, että Narvikissa synnytetään vuosittain 300 lasta. Luonnollisesti meidän täytyy pitää yllä myös pieniä yksiköitä, koska välimatkat ovat niin pitkiä.
 Lapin sairaanhoitopiiri pelkää rahojen puolesta
 Lapin sairaanhoitopiirissä ei suhtauduta myötämielisesti synnytystoiminnan jatkamiseen Meri-Lapissa, mikäli maakunnallinen sote-ratkaisu toteutuu. Rahojen katsotaan olevan pois Lapin yhteisestä sote-budjetista ja siten johtavan palvelujen karsimiseen muualla.
 – Jos maakunnallinen sote-malli toteutuu, tulemme suhtautumaan hyvin kriittisesti Länsi-Pohjan mahdolliseen synnytystoiminnan poikkeuslupaan, sanoo johtajaylilääkäri  Jukka Mattila  Lapin keskussairaalasta Rovaniemeltä.
 Jos Kemi ei jatka, merilappilaisten ykkössuuntana on Oulu
 Tilanne on hankala. Synnytysten lopettaminen Meri-Lapista todennäköisesti johtaisi Lapin sote-rahojen valumiseen Pohjois-Pohjanmaalle vetovoimaisen yliopistollisen sairaalan perässä.
 Oulun suunnan näkee Rovaniemeä houkuttelevampana myös Karoliina Harjuoja.
 – Oulu on kuitenkin yliopistollinen sairaala. Jos tulee komplikaatioita, niin sinnehän sitä lähdetään.
 Harjuoja toivoo synnytysten jatkuvan Länsi-Pohjan keskussairaalassa.
 – Minä kyllä koen olevani niin turvallisissa käsissä täällä Länskässä, että toivottavasti toiminta jatkuu.
 Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirillä on poikkeuslupa synnytyksiin vuoden 2020 loppuun asti. Mahdollisesti haettavan luvan jatko on perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (SDP) käsissä.
 Jos maakunnallinen sote-ratkaisu ei toteudu, Lapin sairaanhoitopiirillä ei johtajaylilääkäri Jukka Mattilan mukaan ole mitään sitä vastaan, että synnytysosasto jatkaa toimintaansa Kemissä.
 Lue myös:
 Esitys Lapin synnytysten keskittämisestä tyrmistytti Meri-Lapin kuntapäättäjät: "Olisi todella suuri tappio"
 Synnytykset jatkuvat Länsi-Pohjassa – Suomen pienin synnytyssairaala sai poikkeusluvan ministeriöltä
 Lapin keskussairaala joutuu hakemaan poikkeuslupaa synnytyksilleen – määrä putosi jo reilusti alle tuhanteen
 Ministeri Krista Kiuru: Keskussairaaloiden toiminta Lapissa turvataan – "Palvelutason turvaamiseksi on nyt tehtävä enemmän kuin koskaan"

Lapin sairaalat ovat pattitilanteessa vauvakadon keskellä – synnytysten tulevaisuudesta käydään kovaa vääntöä


Summary: Aikaisemmin tehdyssä tutkimuksessa poistoputkella ei nähty olevan suurta vaikutusta järven tilaan. Kainuun ely-keskus ei ota vielä kantaa uuteen tutkimukseen.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Terrafamen käsiteltyjen jätevesien poistoputki Sotkamon Nuasjärveen on aiheuttanut happikadon ja muuttanut pohjan eliöyhteisöä. Tämä selviää Helsingin yliopistossa tehdyssä  tutkimuksessa .
 Aikaisemmassa, vuonna 2016 tehdyssä  tutkimuksessa poistoputkella ei nähty olevan suurta vaikutusta järven tilaan. Helsingin Yliopiston tutkimuksen mukaan purkuputkella ei ole ollut suurta vaikutusta järvien pintaosiin, mutta sen pohjaosissa putken lähettyvillä vaikutus onkin ollut iso.
 – Haluamme korostaa tutkimuksessamme sitä, että on tärkeää tutkia ympäristövaikutuksia järvien eri syvyyksiltä ja alueellisesti kattavasti ennen kuin järvi luokitellaan tilaltaan hyväksi tai huonoksi, sanoo tutkija  Tomi Luoto  Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellisestä tiedekunnasta.
 Tutkimuksen mukaan pohjaeläinyhteisöt ovat selvästi muuttuneet ja yksipuolistuneet putken lähistön näytepisteissä muistuttaen tyypillistä saastuneiden järvien surviaissääskien lajikoostumusta.
 Surviaissääskilajiston lähes täydellinen vaihtuminen ja lajien monimuotoisuuden katoaminen putken läheisyydessä ovat aiheuttaneen pohjaeliöstön ekologisen tilan muuttumisen.
 Muutos johtuu purkuputkesta tulevan sulfaattipitoisen veden kertymisestä syvänteisiin, joka aiheuttaa happikatoa.
 – Harmillisesti surviaissääsket ovat varsin herkkiä happitilanteelle, mutta juuri tästä syystä ne toimivatkin erinomaisina happi-indikaattoreina ympäristötutkimuksissa, Luoto sanoo.
 Tutkimuksen mukaan on mahdollista, että kuormituksen jatkuessa happikatoalue laajenee. Pohjan tilanne on erittäin merkittävä koko järven kannalta.
 Ely-keskus ei ota kantaa
 Kainuun ely-keskuksen mukaan Terrafamella on Pohjois-Suomen aluehallintoviraston myöntämä ympäristölupa, jossa on esimerkiksi Nuasjärjen purkuputken osalta annettu tietyt lupaehdot. Ympäristöluvassa on muun muassa arvioitu purkuputken ympäristövaikutukset.
 – Terrafamella on laaja velvoitetarkkailu, ja päästöt ovat olleet ympäristöluvan lupaehtojen mukaisia, sanoo Kainuun ely-keskuksen ympäristövastuuyksikön päällikkö  Sari Myllyoja .
 Kainuun ely-keskus ei ole havainnut sellaisia poikkeamia, jotka olisivat olleet ristiriidassa Terrafamen lupaehtojen kanssa. Helsingin yliopiston tuoreeseen tutkimukseen Myllyoja ei ota kantaa.
 – En pysty kommentoimaan Helsingin yliopiston tutkimusta, koska en ole perehtynyt siihen. Kyllä meillä on ympäristöasiat tiedossa.
 Suomen ympäristökeskuksen ja ely-keskusten  Vesien ekologinen tila -karttapalvelussa  Nuasjärven tila on luokiteltu hyväksi.

Tuore tutkimus: Terrafamen jätevesi pilannut Nuasjärven pohjaa poistoputken ympäriltä


Summary: Jäsenyysneuvotteluja ei toistaiseksi avata Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa, vaikka maat ovat tehneet vaaditut uudistukset.

EU:n laajentuminen on pantu toistaiseksi jäihin samaan aikaan, kun unioni on ensimmäistä kertaa menettämässä jäsenmaan Britannian erotessa.
 Jäsenmaiden johtajat eivät päässeet huippukokouksessaan sopuun jäsenyysneuvotteluiden avaamisesta Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa. Euroopan komissio oli suosittanut neuvotteluiden avaamista, ja valtaosa jäsenmaista oli laajentumisen jatkamisen kannalla.
 Ehdotus kuitenkin kaatui viime yönä Ranskan vastustukseen.
 – Olen pettynyt ettei päästä eteenpäin, sanoi pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kokouksen jälkeen.
 Ranska haluaa syvempää yhteistyötä
 Rinteen mukaan neuvotteluiden aloittaminen olisi voinut lisätä rauhaa ja vakautta Balkanilla ja antaa maiden asukkaille näkymiä eurooppalaisesta tulevaisuudesta. Rinne halusi välittää Balkanille viestiä, että valtaosa maista oli neuvotteluiden avaamisen kannalla.
 – Ehdoton enemmistö oli sitä mieltä, että he kuuluvat eurooppalaiseen yhteisöön asuinpaikkansa ja perinteensä kautta. Me olemme valmiit ottamaan heidät tänne, Rinne sanoi.
 Ranska oli tiettävästi käytännössä ainoa maa, joka vastusti neuvotteluiden avaamista Pohjois-Makedonian kanssa. Albanian suhteen varaumia oli parilla muullakin jäsenmaalla.
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron EU-huippukokouksen lehdistötilaisuudessa Brysselissä. Stephanie Lecocq / EPA
 – Eurooppa ei toimi 27 jäsenmaan kesken. Miten se voisi toimia 29 jäsenmaalla, presidentti  Emmanuel Macron  perusteli kantaansa.
 Hän vaatii, että laajentumismenettelyä uudistetaan ennen kuin neuvotteluita voidaan avata. Macron korosti myös, että hänen mielestään EU-yhteistyön pitäisi olla nykyistä syvempää.
 "Minua hävettää"
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  otti laajentumiskysymyksen huippukokouksen asialistalle sen jälkeen kun asiassa oli ministeritasolla ajettu umpikujaan alkuviikosta.
 Puolalainen Tusk oli silminnähden pettynyt lopputulokseen kokouksesta, joka jäänee hänen kautensa viimeiseksi.
 – Tämä ei ole epäonnistuminen vaan virhe. Minua hävettää, Tusk sanoi lehdistön edessä.
 Hänen mukaansa sekä Albania että Pohjois-Makedonia ovat läpäisseet kokeensa.
 – Samaa ei voi sanoa jäsenmaistamme, Tusk jatkoi.
 Euroopan komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  sanoi, että jos EU haluaa olla kunnioitettu maailmalla, sen on pidettävä kiinni lupauksistaan.
 Makedonia muutti nimensäkin
 Pohjois-Makedonia tunnettiin aiemmin nimellä Makedonian tasavalta, mutta maa muutti nimensä päästäkseen aloittamaan jäsenyysneuvottelut EU:n ja sotilasliitto Naton kanssa.
 Kreikka oli aiemmin estänyt Makedonian liittoutumispyrkimykset, koska Kreikalla on samanniminen maakunta maan pohjoisosassa.
 EU palaa laajentumiskysymykseen ensi toukokuun huippukokouksessa Kroatiassa. Siihen saakka asiaa yritetään edistää ministeritasolla.
 Neuvotteluiden avaaminen vaatii kuitenkin yksimielisen päätöksen eikä Ranska osoittanut merkkejä siitä, että se olisi valmis pehmentämään kantaansa.

Ranska torppasi EU:n laajentumishalut Balkanilla – Rinne: ”Olen pettynyt”


Summary: Liikenne palautuu normaaliksi illan aikana.

Junaliikenne kulkee jälleen normaalisti Kaakkois-Suomessa. Liikenne katkesi iltapäivällä rataosilla Luumäki–Vainikkala sekä Luumäki–Lappeenranta kauko-ohjauksen järjestelmän vian vuoksi.
 Rataliikennekeskus tiedotti puoli kuuden jälkeen illalla, että vika on saatu korjattua. Junaliikenne palautuu normaaliksi lähituntien aikana.
 Vian syy oli yhteyden katkeaminen asetinlaitteeseen, rataliikennekeskuksesta kerrottiin STT:lle aiemmin illalla.
 Aiemmin tänään rautatieliikennettä haittasi Järvenpäässä Uudellamaalla ilmennyt asetinlaitteen sähkövika.

Junat kulkevat taas Kaakkois-Suomessa


Summary: Maakuntapäivävaalit pidetään sunnuntaina. Poliittinen keskusteluilmapiiri on poliitikkojen mielestä kiristynyt.

Kuntien määrä on yksi kiistakysymyksistä Ahvenanmaan sunnuntaisissa maakuntapäivävaaleissa. Kuntia on nyt 16, mutta suunnitelmissa on määrän karsiminen neljään.
 Maakuntapäivät valitsee maakunnan poliittisen hallituksen. Hallituspuolueita ovat päättyvällä kaudella olleet liberaalit, maltilliset ja sosiaalidemokraatit.
 Suurinta oppositiopuoluetta keskustaa johtava  Veronica Thörnroos  arvostelee kovin sanoin hallituspuolueiden näkemystä neljän kunnan Ahvenanmaasta. Hänestä asiaa on käsitelty tavalla, joka loukkaa kuntien itsemääräämisoikeutta.
 – Päätökset on tehtävä kunnissa, Thörnroos linjaa.
 Edellisissä vaaleissa keskusta menetti asemansa Ahvenanmaan suurimpana puolueena. Se kamppailee kovasti pääsystä takaisin vallankahvaan.
 Sosiaalidemokraatit muistuttavat, että monilla kunnilla ei ole varaa tuottaa lakisääteisiä palveluja asukkailleen. Keskustan ja muutamien muiden puolueiden mukaan maakunnan hallitus on kuitenkin käyttänyt enemmän keppiä kuin porkkanaa ajaessaan kuntia kohti liitoksia.
 Sosiaalisessa mediassa kipinöi
 Vaalien alla Ahvenanmaalla on kiistelty myös kalliista lauttamaksuista ja mahdollisesta tunnelihankkeesta. Monet poliitikot ovat kokeneet, että keskusteluilmapiiri on entistä myrkyllisempi.
 Maaneuvos  Katrin Sjögren  liberaaleista sanoo, että pienessä yhteisössä loukkaava kirjoittelu menee ihon alle.
 – Sosiaalisessa mediassa kirjoitellaan, mitä sattuu. Se on aivan eri asia kuin kohdata kasvokkain.
 Myös oppositiojohtaja Veronica Thörnroosin mielestä keskusteluilmapiiri on heikentynyt viime vuosina.
 Sähköinen äänestys ei toteutunutkaan
 Tarkoituksena oli, että sunnuntain vaaleissa olisi laskettu ensimmäistä kertaa myös sähköisesti annettuja ääniä. Maakunnan hallitus kuitenkin ilmoitti verkkoäänestyksen keskeytymisestä viime viikon keskiviikkona  vain 19 minuuttia ennen äänestyksen alkamishetkeä .
 Syynä oli se, että vaalijärjestelmän tunnistautumistoiminto vaikutti haavoittuvalta. Lisätestauksiin ei ollut enää aikaa.
 Sähköisen äänestyksen peruuntuminen oli  pettymys monille muualla asuville ahvenanmaalaisille, esimerkiksi opiskelijoille . He pelkäävät, ettei kirjeitse annettu ääni ehdi ajoissa perille.
 Itsehallintorakennus on Ahvenanmaan erityisaseman tunnusmerkkejä Maarianhaminassa. Arkistokuva. Robin Lindberg / Yle
 Sunnuntain vaaleissa on ehdokkaita kahdeksasta puolueesta. Yllättäjänä voi olla uusi ryhmittymä Hållbart initiativ (Kestävä aloite), joka puolustaa ekologisia arvoja. Sille on povattu jopa kolmea läpimenijää.
 Noin 240 ehdokkaasta 30 valitaan maakuntapäiville.
 Maakuntapäivät on Ahvenanmaan korkein päättävä elin. Se säätää  maakuntalakeja , vahvistaa talousarvion ja antaa suostumuksensa siihen, että Suomea sitovat kansainvälisten sopimukset voivat tulla voimaan maakunnassa.
 Maakuntapäivillä on myös oikeus tehdä aloitteita Suomen lainsäädännön muuttamiseksi.
 Haastattelut Ahvenanmaalla teki Yle Svenskan toimittaja Bengt Östling.
 Lue lisää:
 Ingen e-röstning i det ålandska lagtingsvalet: "Det här är en demokratifråga"
 Ålands framtid hänger på arbetskraftsinvandringen – Vårdö är världens mest lettiska ort utanför Lettland

Ahvenanmaalla valmistaudutaan vaaleihin – kuntien määrästä kiistaa, sähköisestä äänestyksestä luovuttiin viime hetkellä


Summary: Suomessa patentoitavien keksintöjen määrä on kovassa laskussa. Asiantuntijoiden mukaan innostus keksimiseen lähtee jo koulusta.

Neronleimauksen iskeminen ei katso paikkaa tai aikaa. Sen voi saada vaikkapa kotirannassa tynnyrisaunan portailla vilvoitellessa.
 – Voi että, kun ois pyyhkeessä henkselit, niin pysyisi päällä!
 Näin 6-vuotias  Jiri Lindén  tuumaili äidilleen mietteliäänä kesällä 2018 Jämsän Koskenpäällä.
 Pojan tuumaus ei kuitenkaan jäänyt pelkäksi heitoksi, sillä yrittäjä-äiti  Katja Lindén  tarttui syöttiin ja aloitti henkselipyyhkeen suunnittelun toisen paikkakunnan yrittäjän kanssa.
 – Olin ajatellut ideaa jo jonkin aikaa, nyt 7-vuotias Jiri Lindén kertoo.
 Ensin pyyhkeestä valmistettiin protomalli.
 Jiri Lindén paikkassa, jossa idea henkselipyyhkeestä syntyi. Jussi Lindroos / Yle
 Pienen tuotekehittelyn jälkeen sille haettiin jo hyödyllisyysmallisuojaa, eli toisin sanoen  “pikkupatenttia”  (Keksintösäätiö). Se on kehitetty patenttisuojan ja mallisuojan välisen kuilun täyttämiseksi, sillä patentoitavuudelle asetetut vaatimukset ovat korkeat. Patentointi on hidas, keskimäärin kaksi ja puoli vuotta kestävä ja harkintaa vaativa prosessi.
 Slogan,  "pyyhe, joka pysyy päällä" , syntyi sekin yhtä mutkattomasti kuin koko tuote. Miesten mallin henkselipyyhe on lannepyyhe, jossa on ristiolkaimet. Sen leveyttä ja henkseleitä voi säätää.
 Tänä kesänä pyyhe on ehtinyt kerätä ihasteluja jo valtakunnallisessa Saunapäivässä. Jiri ja hänen isänsä pelasivat jalkapalloa pyyhe päällä.
 – Ihmiset ihastelivat, että voiko olla todellista, ettei tällaista ole aiemmin keksitty. Näin yksinkertainenkin asia voi olla vielä keksimättä. Tämä opetti, että lapsia kannattaa kuunnella arkielämän tohinassa. Sieltä tulee hyviä vinkkejä, Katja Lindén muistuttaa.
 "Keksiminen lähtee kouluista"
 Jirin kaltaisia uusia keksijöitä todellakin kaivataan, sillä Suomessa patentoitavien keksintöjen määrä on kovassa laskussa.
 Viimeisen kymmenen vuoden aikana Patentti- ja rekisterihallituksen myöntämien patenttien määrä on puolittunut ja kahdenkymmenen vuoden takaiseen määrään verrattuna patentteja myönnetään enää neljäsosa. Suomalaiset ovat aina olleet uusien patenttien määrässä asukaslukuun suhteutettuna Euroopan kärjessä.
 Nyt sieltä on pudottu sijalle viisi.
 Tilastot kertovat myös, että moni keksijä tähtää suoraan ulkomaille.
 – On nähtävissä, että pysyvästi meillä ollaan verrokkimaihin alempana tutkimus- ja kehityspanostusten määrässä. Se on suuri huolenaihe, koska sitä kautta tulee patentteja, ja patenttihakemusten määrä kertoo kansakunnan hyvinvoinnin tilasta, Patentti- ja rekisterihallituksen patentti- ja tavaramerkkitulosalueen johtaja  Jorma Hanski  sanoo.
 Mikä sitten tukisi trendin kääntämistä noususuuntaiseksi? Vastaus on ilmeinen. Nuoret täytyy saada löytämään keksimisen riemu.
 – Keksiminen lähtee kouluista. Kouluissa pitää olla valmiudet opettaa vaikkapa ohjelmointia ja robotiikkaa. Tällöin saadaan nuorista keksijöitä, Kehittämisyhtiö Witas oy:n innovaattori  Jari Heilmann  sanoo.
 7-vuotias bisnesmies
 Äidin mukaan Jiri Lindén on ollut pienestä saakka kekseliäs.
 – Hänessä on bisnesmiesominaisuuksia. Sen hän sanoi haaveammatikseen jo 3–4 -vuotiaana. Silloin vähän naureskelimme, mutta nyt näyttää, että hänessä todellakin on liikemiehen vikaa, Katja Lindén sanoo.
 Kotimainen henkselipyyhe yritetään saada jo joulumarkkinoille, mutta vilkkainta myyntisesonkia uskalletaan luvata vasta ensi kesälle.
 – Ompelijat tekevät joulusesongin suhteen Jyväskylässä parhaansa. Neuvottelut yhden isomman valmistajan kanssa ovat jo käynnissä, Katja Lindén paljastaa.
 Jiri Lindén on ollut pienestä saakka kekseliäs. Jussi Lindroos / Yle
 Markkinointi ja myynti on ollut Katja Lindénille uuden opettelua. Jatkossa avuksi on otettava alan ammattilaisia. Kun keksintöjen makuun on päästy, äiti ja poika uskovat, ettei henkselipyyhe jää heidän ainoaksi ideakseen.
 Perhe puuhaa henkselipyyhkeen parissa toistaiseksi omin resurssein, eikä tuotteelle ole saatu vielä ulkopuolista rahoitusta. Henkselipyyhkeen ympärille perustettu yritys on jatkossa tarkoitus luovuttaa lasten nimiin.
 Jiri ja Katja Lindén kertovat, että heillä on tulevaisuuttakin varten vielä pari ässää hihassaan, mutta niistä ei vielä puhuta.
 – Tulevaisuus näyttää, mihin mennään, Katja Lindén myhäilee salaperäisesti.
 Jiri nyökkää vieressä.
 Henkselipyyhkeestä kertoi ensimmäisenä Maaseudun Tulevaisuus.

"Voi että, kun ois pyyhkeessä henkselit, niin pysyisi päällä!" – 6-vuotias Jiri Lindén lausui saunan jälkeen sanat, jotka poikivat bisnesidean


Summary: Ihmiset pakenivat Turkin tulitusta tulitauon ensimmäisenä päivänä Syyrian kurdialueella.

Ainakin 14 siviiliä on kuollut Turkin ilmaiskussa ja kranaatti-iskuissa Ras al-Ainin kaupungista itään sijaitsevassa Bab al-Kheirin kylässä ja sen lähialueilla, kertoo Britanniasta käsin toimiva, sotaa tarkkaileva järjestö Syrian Observatory for Human Rights perjantaina.
 Ylen toimittaja  Antti Kuronen  vieraili sairaalassa Tal Tamrin kaupungissa, jonne tuotiin perjantaina Turkin tekemissä iskuissa haavoittuneita siviilejä ja taistelijoita.
 – Siellä oli ainakin parisenkymmentä haavoittunutta ja lähemmäs kymmenen kuollutta, kertoo Kuronen.
 Hänen mukaansa kuolleiden joukossa on myös siviilejä.
 Kuollut nainen on pahasti palanut. Hän on selvästi menehtynyt ilmaiskun tai tykistötulen seurauksena. Tulitauon ensimmäisenä päivänä Tal Tamrin sairaalaan Syyrian kurdialueelle tuotiin useampi Turkin sotatoimien siiviiliuhri. Antti Kuronen / Yle
 – Näin ruumiin, johon vaatteet olivat palaneet kiinni. Sairaalasta lähti lava-auto, jonka lavalla oli kolme ruumista, Kuronen kertoo.
 Kuronen näki myös, kuinka kurditaistelijat kantoivat ruumispussia pois sairaalasta ja omaiset surivat läheisiään.
 Kurosen mukaan Tal Tamriin on perjantaina tullut paljon uusia pakolaisia.
 Hyökkäys alkoi kesken evakuoinnin
 Turkki hyökkäsi Pohjois-Syyrian kurdialueille yhdeksän päivää sitten. Erityisesti Ras al-Ain -rajakaupunki on joutunut ankaran hyökkäyksen kohteeksi.
 Turkki lupasi torstaina keskeyttävänsä sotatoimet viiden päivän ajaksi. Lupaus ei ole pitänyt.
 Turkin hyökättyä Pohjois-Syyriaan Tal Tamrin sairaala on päivittäin hoitanut kymmeniä haavoittuneita. Antti Kuronen / Yle
 Uutistoimisto AFP:n mukaan Ras al-Ainiin iskettiin samalla kun satojen ajoneuvojen saattue oli matkalla kaupunkiin evakuoimaan siviilejä. Kaupunki on käytännössä ollut taisteluiden saartama sen jälkeen kun Turkin hyökkäys alkoi.
 Myös kurdien tiedottaja on syyttänyt Turkkia perjantaina alkaneen tulitauon rikkomisesta.  Mustefa Balin  mukaan Turkki on jatkanut ilmaiskuja ja tykistötulta kurdien alueelle.
 Kaksi kurditaistelijaa kertovat kuinka Turkin ammus osui taloon, jossa he olivat Ras al-Ainin ulkopuolella. Talossa oli viisitoista sotilasta, joista osa menehtyi iskussa. Antti Kuronen / Yle
 Yhdysvallat ja Turkki ilmoittivat myöhään torstai-iltana päässeensä sopuun tulitauosta Pohjois-Syyrian kurdialueilla. Turkki pitää tulitauon ehtona sitä, että kurdit vetäytyvät sen suunnitteleman puskurivyöhykkeen alueelta. Turkki on virallisesti ilmoittanut jatkavansa hyökkäystä tiistai-iltana, jos sovittua ei noudateta.
 Kurdijohtoiset SDF-joukot ovat sanoneet olevansa valmiita noudattamaan tulitaukoa Ras al-Ainin ja siitä länteen sijaitsevan Tel Abiadin välillä ja siitä länteen, kertoo uutistoimisto AFP.
 Vakavasti haavoittunut kurdisotilas on juuri tuotu Tal Tamrin sairaalaan Syyriaan. Antti Kuronen / Yle
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  kertoi perjantaina, että Turkin kaavailema puskurivyöhyke kulkisi satoja kilometrejä Turkin rajaa pitkin. Sen itäosa päättyisi Turkin suunnitelmissa Irakin rajaan. Erdoğanin mukaan Koillis-Syyriassa ei ole käynnissä yhteenottoja.
 YK:n mukaan arviolta 1 700 ihmistä on paennut Koillis-Syyrian taisteluita Irakiin. Heistä valtaosa on naisia ja lapsia.
 – Tapasin Tal Tamrista koilliseen suuntaavalla maantiellä useita perheitä. Osa kertoi, että nyt paetaan ensimmäistä kertaa, Kuronen kertoo Koillis-Syyriasta puhelimitse.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 YK:n mukaan kaikkiaan 166 000 ihmistä on paennut kodeistaan Turkin hyökkäyksen takia, kertoo uutistoimisto AFP.
 Tal Tamrissa tilanne on vaikea. Kaupungissa on paljon pakolaisia ja pulaa kaikesta, myös humanitaarisesta avusta, Kuronen kertoo.
 – Moni täällä ajatteli lähtevänsä kotiin kuullessaan tulitauosta, Kuronen sanoo.
 He joutuivat palaamaan takaisin kun Turkki jatkoi iskujaan.
 Lue myös :
 Pakolaiset tukkivat tien pois Qamishlin kurdikaupungista: "Miksi olet menossa sinne", kysytään Ylen toimittajalta Irakin ja Syyrian rajalla
 Syyrian ja Turkin rajalla syntynyt suomalaiskurdi: "Ihmiset joutuvat keskittymään, tuleeko seuraavaa päivää ollenkaan"
 Turkin lupaama tulitauko repeili – Turkki aikoo jatkaa hyökkäystä tiistaina

Yle Pohjois-Syyriassa: Turkki on rikkonut tulitaukosopimusta aamusta lähtien