Summary: Tampereen yliopistossa kehitetty säteilyskanneri voi auttaa esimerkiksi ydinonnettomuuksissa.

Ydinfyysikko ja kvanttimekaniikan kehittäjä  Werner Heisenberg  (1901–1976) tutkimusryhmineen kehitti natsi-Saksalle ydinreaktiojärjestelmää 1940-luvulla.
 Ydinohjelman keskiössä oli 664 uraanikuutiota, joiden avulla natsi-Saksa yritti saada itselleen toimivan ydinreaktorin.
 Suurin osa kuutioista on edelleen kadoksissa. Tällä viikolla yksi uraanikuutioista matkasi suojattuna saksalaisesta säteilyturvakeskuksesta (Federal Office For Radiation Protection) Tampereelle.
 – Onhan tämä merkittävä hetki kuution kantaman historian ansiosta. Kun on kymmeniä vuosia lukenut oppikirjoista Heisenbergin oppeja ja nyt saa käsiinsä tällaisen hänen tiiminsä tekemän kuution, niin onhan se aika jännittävää, Tampereen yliopiston Tekniikan ja luonnontieteiden tiedekunnan professori  Juha Toivonen  toteaa.
 Heisenbergin kuutio on tehty luonnonuraanista. Vaikka se on vain viisi senttiä leveä, se painaa yli kaksi kiloa. Jarkko Vuolle / Yle
 Musta uraanikuutio painaa yli kaksi kiloa, mutta kokoa sillä on vain viisi kertaa viisi senttiä. Se mahtuisi kämmenelle, jos niin olisi turvallista tehdä.
 Koska kuution sisältö on luonnonuraania, sen säteily on heikkoa. Siksi se onkin oivallinen tutkimuskohde Toivosen ryhmälle. Toivosen johtaman työryhmän Tampereella kehittämä laite pystyy havaitsemaan pienenkin säteilymäärän ja nyt sen teho saatiin testiin kuution avulla.
 – Kuutio sopi meille hyvin, koska luonnonuraani on pieniaktiivinen ja pystyimme testaamaan, pystymmekö näkemään niin pienet aktiivisuudet. Kyllä pystyimme, Toivonen kertoo.
 Mullistavan alfaskannerista tekee se, että laite pystyy kaukaakin paljastamaan, mistä säteily tulee ja tekemään säteilyn nähtäväksi UV-valon avulla.
 Radioaktiivisen aineen jäljittämiseen se on todella hyvä työkalu.  Juha Toivonen
 Aikaisemmin säteilyn paljastavat laitteet on pitänyt viedä lähelle säteilyä, eivätkä ne ole osanneet näyttää säteilyä tai sen lähdettä, vaan vain mitata, että säteilyä on.
 Vakavan ydinonnettomuuden sattuessa alfasäteilyä mittaava laite siis voisi näyttää tarkasti säteilyn alkulähteet ja niin, ettei ihmiselle koituisi vaaraa.
 Laite voi tulevaisuudessa olla hyödyksi myös pienemmissä turvallisuustilanteissa ja rikosten selvityksessä.
 – Jos joku on luvatta käsitellyt vaarallisia aineita, laitteella voi selvittää, minne aineen jäämiä on jäänyt. Radioaktiivisen aineen jäljittämiseen se on todella hyvä työkalu.
 Monikäyttöinen laite
 Laitteen viemistä onnettomuuspaikalle harkittiin esimerkiksi Fukushiman onnettomuuden yhteydessä.
 Toisena käytännön esimerkkinä laitteen käytettävyysmahdollisuuksista professori Toivonen mainitsee venäläisagentin salamurhan selvitystyön.
 Venäjän turvallisuuspalvelun entinen työntekijä, Britanniaan loikannut  Aleksandr Litvinenko  murhattiin Lontoossa marraskuussa 2006.
 Brittiläisten murhatutkijoiden mukaan Litvinenkon teekuppiin oli laitettu erittäin myrkyllistä, radioaktiivista poloniumia. Litvinenko kuoli kolme viikkoa myöhemmin.
 Koska polonium lähettää alfasäteilyä, se paljastuu alfaskannerissa.
 Lontoossa murhaajat levittivät poloniumia vahingossa ympärilleen pitkin hotellia käsitellessään ainetta. Tampereella kehitetyn alfaskannerin avulla olisi siis voitu tutkia heti, mitkä alueista olivat radioaktiivisen aineen saastuttamia.
 Murhan jälkeen niin Iso-Britannia kuin Ranskakin koetti kehittää laitetta, jolla alfasäteilyä voisi helpommin tutkia ja todentaa. Nyt suomalaistutkijat ovat saaneet skannerin kaikkein pisimmälle.
 –Työ on todella loppusuoralla, Toivonen toteaa.

Natsi-Saksan harvinainen uraanikuutio saapui Suomeen: säteilytutkimuksen mullistava laite muuttaa radioaktiivisen säteilyn näkyväksi


Summary: Armeijan mukaan aseistautuneet palestiinalaiset yrittivät tunkeutua rajan yli Israeliin.

Israelin turvallisuusjoukot ampuivat lauantaina kuoliaaksi neljä palestiinalaista asemiestä lähellä Gazan rajamuuria.
 Israelin armeija kutsui miehiä terroristeiksi viestipalvelu Twitterissä. Armeijan mukaan palestiinalaiset heittivät israelilaisjoukkoja käsikranaatilla. Lisäksi miehet olivat aseistautuneet rynnäkkökivääreillä ja singoilla.
 Armeijan mukaan Israelin sotilaat avasivat tulen sen jälkeen, kun yksi palestiinalaisista oli ylittänyt rajan.
 Gazan kaistan palestiinalaisviranomaiset ja alueen aseelliset ryhmät eivät ole toistaiseksi kommentoineet välikohtausta.

Israelin armeija tappoi neljä palestiinalaista asemiestä Gazan rajalla


Summary: Katri Kulmunin ja Antti Kaikkosen kampanjastrategiat poikkeavat toisistaan selvästi.

Keskustan puheenjohtajuudesta kamppailee kaksi suosittua poliitikkoa: 45-vuotias puolustusministeri  Antti Kaikkonen  ja 31-vuotias elinkeinoministeri,  Katri Kulmuni . Kisasta tulee trilleri.
 Kilpa ei ole toistaiseksi saanut ihmeemmin julkisuutta, koska kampanjat ovat olleet vielä paljolti valmisteluvaiheessa. Kisaa on käyty vasta keskustan kulisseissa.
 Lehdistön ja sosiaalisen median kanavien valossa vaikuttaa siltä, että Kulmuni on kampanjoinut huomattavasti aktiivisemmin kuin Kaikkonen. Tämä on osaksi kuitenkin näköharhaa.
 Se johtuu muun muassa siitä, että Kulmuni on kerännyt nuoruuden innolla itselleen jo valtavasti näkyviä kannattajia. Heidän nimiään on listannut Kulmunin nettisivuille ja Facebookiin jo pitkään. Listalla on jo yli 700 nimeä.
 Nimilistan mitta ei kuitenkaan kuvasta tarkkaan sitä kuinka paljon ääniä Kulmuni puoluekokouksessa saa. Kaikki listalla olevat eivät ole puoluekokousedustajia.
 Kulmuni on julkaissut netissä myös Kaikkosta enemmän videoita ministerivierailuistaan, tiedotustilaisuuksistaan ja pistäytymisistään kesätapautumissa.
 Kaikkonen on jättänyt matkustamisen vähemmälle kuin Kulmuni. Hän on keskittynyt sen sijaan ankaraan puhelurumbaan. Kaikkonen on rakentanut rauhassa kampanjansa perustaa keskustelemalla mahdollisimman monen keskustavaikuttajan kanssa puhelimitse.
 Kaikkosen kampanjakoneisto on julkistanut vain muutamien hänen kannattajansa nimen ja julkistanut lyhyitä tukilausuntoja Facebookissa. Tukijoita Kaikkosellakin on tiettävästi kolmenumeroinen määrä.
 Useimmat keskustan raskassarjalaiset eivät halunne liputtaa julkisesti kummankaan ehdokkaan puolesta.
 Tunnettuja keskustavaikuttajia ehdokkaiden nimilistoilla on suunnilleen saman verran. Kulmunin tueksi ovat ilmoittautuneet muiden muassa entiset ministerit  Sirkka-Liisa Anttila ,  Hannes Manninen  ja kansanedustaja  Antti Rantakangas . Kaikkosen takana ovat liuvanneet olla esimerkiksi entinen ministeri  Anu Vehviläinen , sekä kansanedustajat  Mikko Savola  ja  Timo Korhonen .
 Ehdokkaat valavat puolueeseen itseluottamuksen ja toivon henkeä
 Kaikkonen ilmoittautui puheenjohtajaehdokkaaksi ensimmäisenä. Hän korosti heti blogikirjoituksensa ensimmäisessä virkkeessä kokemustaan: “Kun osallistuin ensimmäiseen keskustan puoluehallituksen kokoukseeni, johti kokousta Esko Aho.”
 Näin Kaikkonen muistutti, että hän on työskennellyt keskustan johtoelimissä jo 1990-luvun alkupuolelta lähtien.
 Ilmeisesti Kaikkonen aavisti, että hän saisi vastaehdokkaakseen itseään 14 vuotta nuoremman Katri Kulmunin. Sitä ennakoivat muun muassa Kulmunin puheenvuoroartikkelit, joita tämä kirjoitti puolueen äänenkannattajaan Suomenmaahan touko- ja kesäkuussa.
 Omassa bloghitekstissään Kaikkonen kertoo nähneensä uransa aikana keskustassa sekä lamaannjuksen että innostuksen ja voiton hetkiä. Kokemukseensa vedoten hän valaa epätoivoon vajonneisiin puoluetovereihinsa tulevaisuudenuskoa ja toivoa: "Itkut on itketty. Eteenpäin keskusta!"
 Katri Kulmuni ilmoittautui puheenjohtajakisaan kahdeksan päivää myöhemmin kuin Kaikkonen. Kulmunin kampanjan iskulause on “Toivonliike – keskusta.”
 Sittemmin julkaisemassan blogikirjoituksessa Kulmuni linjaa, että keskustan puheenjohtajan tärkein tehtävä on toivon luominen ja puolueen tehtävä on olla toivon puolella epätoivoa vastaan.
 Toivon teemallaan Kulmuni ei viittaa yksinomaan puolueen kannatuksen surkeaan tilaan, vaan myös ilmastonmuutoksen ja muiden globaalien ongelmien nostattamaan ahdistukseen ja pessimismiin.
 Sekä Kulmuni että Kaikkonen viestivät puolueelleen, että ongelmat on mahdollista ratkaista kovalla työllä. Sen kautta palautuu myös tulevaisuudenusko ja menetys.
 Pitkä kokemus voi olla sekä etu että haitta puheenjohtajakisassa
 Keskusta on kriisissä. Puolueaktiivit tietävät, että puoluetta on uudistettava tavalla tai toisella, kun sekä vihreät että perussuomalaiset ovat vakiinnuttaneet asemansa ja syövät keskustan kannatusta.
 Keskustaväki etsii nyt puolueen johtoon pelastajaa, joka osaa uudistaa puolueen. Keskustan jäsenistö haluaa, että uusi johtaja löytää keinot, joilla keskusta nostetaan uudelleen maan suurimmaksi puolueeksi.
 Pitkä poliittinen kokemus on valtti Antti Kaikkosen kädessä, mutta ei ole sanottua, että valtti on kyllin vahva voiton saavuttamiseen. Keskusta ei nimittäin etsi johtajakseen menneisyyden miestä, vaan henkilöä jolla on vahva visio tulevaisuudesta. Puheenjohtajan pitää olla suunnannäyttäjä.
 Nuorten äänestäjien tavoittaminen on ollut keskustalle viime vuosina huomattavasti vaikeampaa kuin ennen. Kulmuni saattaisi puheenjohtajana vedota nuoriin enemmän kuin keski-ikäinen Kaikkonen.
 Nuoruus on Kulmunin valtti, mutta se ei takaa haltijalleen voittoa sen paremmin kuin kilpailijan valttikortti. Puheenjohtajavalinnan tekevä puoluekokousväki on monenkirjava joukko, jossa nuoriso on vähemmistönä.
 Pohjoisen ja idän edustajat saattavat ratkaista puheenjohtajakilvan
 Perhesyistä keskustan johtajakisasta sivuun jättäytynyt  Annika Saarikko  mainitsee hiljattain julkaisemassaan  analyysissä  yhdeksi keskustan ongelmaksi väestörakenteen muutoksen. Puolueen kannatuksen ydinalueet ovat idässä ja pohjoisessa, siis väestökatoalueilla.
 Katri Kulmuni on kotoisin Torniosta. Hänellä on pohjoisessa hyvät verkostot. Kulmuni tuntee varmasti myös keskustan uskonnollis-konservatiivisen kannattajakunnan ajattelutavan. Pohjois-Pohjanmaa ja Lappi ovat vanhoillislestadiolaisuuden ydinalueita.
 Nuo seikat saattavat olla eduksi Kulmunille. Uusmaalaisuus saattaa puolestaan olla Antti Kaikkoselle hienoinen ongelma. Pääkaupunkiseudun asukkaan voi olla vaikeaa saada taakseen Itä- ja Pohjois-Suomen keskustalaisia.
 Antti Kaikkonen on nähnyt viisaaksi värvätä kampanjansa päälliköksi keskustan Pohjois-Pohjanmaan piirin varapuheenjohtajan,  Hanna Markkasen . Pohjois-Pohjanmaa on keskustan suurin piiri. Sieltä tulee puoluekokoukseen enemmän edustajia kuin mistään muusta maan kolkasta.
 Kulmunin kampanjan vetäjä on myös pohjoisesta. Hän on keskustanaisten Peräpohjolan piirin puheenjohtaja  Tuija Palosaari,  joka onohjannut Kulmunin vaalikampanjointia jo seitsemän kertaa.
 Pohjoinen kotipaikka ei ole kuitenkaan välttämättä merkittävä etu Kulmunille, koska keskusta tekee nyt ratkaisua, joka tähtää tulevaisuuteen.
 Jos keskusta mielii päästä taas maan suurimmaksi puolueeksi ja pysyä sellaisena, puolueen täytyy kyetä valloittamaan jalansijaa etelässä sekä lännessä ja ennen muuta suurissa kaupungeissa. Siksi Kaikkonen saattaa hyötyä eteläsuomalaisuudestaan jossain määrin.
 Puheenjohtajavaalista ei tule linjavaalia
 Molemmat puheenjohtajaehdokkaat ovat kasvaneet keskustalaisuuteen pienestä pitäen. Heidän poliittinen ajattelunsa ja arvomaailmansa eivät poikkea merkittävästi toisistaan.
 Tämä käy hyvin ilmi  Matti Vanhasen  ehdokkaille laatimasta “vaalikonekyselystä”. Sekä  Kaikkonen  että  Kulmuni  ovat vastanneet siihen.
 Puheenjohtajakisasta tuleekin pikemmin henkilö- kuin linjavaali. Sellaisessa ratkaisevia seikkoja lienevät muun muassa ehdokkaan persoona, uskottavuus, luotettavuus ja innostavuus.
 Voitto edellyttää myös, että ehdokkaalla on vahva visio puolueen uudistamisesta ja taito esittää viestinsä iskevästi ja vetoavasti puoluekokoukselle syyskuun alussa.
 Antti Kaikkonen on rauhallinen ja huumorintajuinen mies, jossa on jäyhää miehistä karismaa. Puolueväki tietää hänet taitavaksi kiistojen sovittelijaksi ja kokemuksen koulimaksi varmaksi esiintyjäksi.
 Leppoisa “Kanki-Kaikkonen” tuli tutuksi koko Suomen kansalle vuoden 2008 Tanssii tähtien kanssa kilpailussa.
 Katri Kulmunin tunnetut tähtihetket ovat politiikasta. Huikein niistä on vuodelta 2015. Hän nousi tuolloin Lapin vaalipiirin ääniharavana eduskuntaan. Kulmuni peittosi vaaleissa puolueen kunniapuheenjohtajan,  Paavo Väyrysen  tämän kotikentällä.
 Kulmunin ura valtakunnanpolitiikassa on melko lyhyt, mutta loistelias. Nousukiito on ollut huima. Kaksivuotisen puolueen varapuheenjohtajuuden aikana Kulmuni on tehnyt satoja vierailuja maakuntiin ja tullut sitä kautta tutuksi keskustavaikuttajille kautta maan.
 Kulmuni on puolueen puhtoinen pulmunen. Hän on hyvin koulutettu, viittä kieltä taitava, aktiivinen ja ryvettymätön nainen. Naiseus lienee hänelle eduksi puheenjohtajakilvassa, vaikkei Kulmuni sukupuoltaan kampanjassaan korostakaan.
 Ehdokkaaksi ilmoittauduttuaan “Keskustan Kaikkonen” tokaisi netissä  itseään kuvailevassa tekstissä  myös näin: “Jos haluat virheettömän puheenjohtajan, joudut pohtimaan muita vaihtoehtoja.” Tällä heitollaan Kaikkonen halusi kampanjansa alkajaisiksi purkaa jaloissaan pyörivän poliittisen miinan.
 Kaikkosen mainetta on rasittanut hänen käräjillä vuonna 2013 saamansa tuomio luottamusaseman väärinkäytöstä. Sen syynä oli hänen Nuorisosäätiöltä aikanaan saama vaalirahoitus. Kaikkonen itse oli Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtaja.
 Vuosien takainen vaalirahakohu ei vaikuttane enää puheenjohtajakilpaan. Kaikkonen on ollut yksi keskustan ääniharavista etelä-Suomessa. Tuomionsa jälkeen hän on toiminut monissa luottamustehtävissä, muun muassa keskustan eduskuntaryhmän johdossa.
 Kaikesta huolimatta Kaikkonen katsoi viisaaksi ilmoittaa, ettei kätke päätään pensaaseen, jos häntä yhä koetetaan panna tilille tuosta virheestä.
 Kaksintaistelut alkavat ja ehdokkaat esittelevät visionsa puolueen uudistamisesta
 Puheenjohtajakisan kuuma vaihe alkaa rytinällä viikonvaihteessa. Kaikkonen ja Kulmuni ottavat lauantaina ja sunnuntaina yhteen kaksintaisteluissa neljä kertaa. Ne järjestetään Rovaniemellä, Ylitorniossa, Nivalassa ja Oulussa.
 Vastaavia tapahtumia on lähiviikkoina parisenkymmentä. Lisäksi kummallakin ehdokkaalla on omia tilaisuuksiaan eri puolilla maata.
 Keskusta valitsee uuden puheenjohtajan vuodeksi Kouvolassa 7. syyskuuta. Sitä ennen ehdokkaat esittelevät visionsa puolueen uudistamisesta.
 Kumpikin heistä panostaa paljon oman visionsa hahmotteluun. Kaikkonen on jo pitkään työstänyt ajatuksistaan pamflettikirjaa. Kulmunin kampanja julkaisee lehden ennen puoluekokousta.
 Puheenjohtajakilpa on ehdokkaille paitsi mahdollisuus myös huomattava riski
 Puheenjohtajakisa kiihtyy loppua kohti. Loppusuoralla ehdokkaiden kanattajajoukot junttaavat kilpaa omien ehdokkaittensa puolesta. Kilpa ratkeaa vasta Kouvolassa.
 Todennäköisesti suuri osa kokousedustajista tekee ratkaisunsa vasta kuultuaan ehdokkaiden linjapuheet paikan päällä. Kisan voittaa se ehdokas, joka innostaa yleisön ja saa sen vakuuttuneeksi tulevaisuudenvisiostaan, johtamiskyvystään ja esiintymistaidostaan.
 Kaikkonen ja Kulmuni ovat ottaneet melkoisen riskin ehdokkaaksi asettuessaan. Keskustan puheenjohtajaan kohdistuu nimittäin ennennäkemättömän suuret odotukset, koska puolueen kannatus on heikoin sataan vuoteen.
 Jollei keskustan kannatus käänny yhden vuoden aikana selvään nousuun, puheenjohtaja menee vaihtoon varsinaisessa puoluekokouksessa vuoden kuluttua. Tästä syystä moni potentiaalinen puheenjohtajakandidaatti on pidättäytynyt ehdokkuudesta.
 Puolueväen on syytä nostaa hattua Kaikkosen ja Kulmunin rohkeudelle.
 Lue myös:
 Keskustaa on vaivannut puhumattomuuden kulttuuri, sanoo puheenjohtajaksi pyrkivä Katri Kulmuni – "Meidän pitäisi luoda ihmisille toivoa"
 Toinen sanoo "mie" ja toinen "mä", mikä muu erottaa keskustan johtajakisaajat Kaikkosen ja Kulmunin toisistaan? Ainakin menokuri ja kurinpito

Analyysi: Taistelua keskustan johtajuudesta on käyty kulisseissa yli puolitoista kuukautta – Ehdokkaiden julkiset kaksintaistelut alkavat tänään


Summary: Lakimuutos velvoittaa kunnat huolehtimaan paikallisesta kulttuuriperinnöstä. Rahapulan vuoksi työ jäänee yhdistysten tehtäväksi.

Nastolan vanha kunnantalo Lahdessa päätyi osa-aikaeläkeläiseksi kolmen vuoden takaisen kuntaliitoksen myötä. Kahtena viime kesänä se on kuitenkin saanut uutta elämää kulttuurin palveluksessa.
 Nimekkäiden  taiteilijoiden  avustamana vanhan kunnantalon toimistohuoneissa ja käytävillä on käynyt tänä kesänä yli kolme tuhatta kävijää ja se on huomioitu laajasti tiedotusvälineissä, kuten  Helsingin Sanomissa . Näyttelyä järjestävässä kotiseutuseutuyhdistyksessä ollaan syystä hymyssä suin.
 – Olemme saaneet paljon kiitosta tästä ja meitä kannustetaan ihan hirveästi jatkamaan tämän kaltaista toimintaa. Tälle on selvästi ollut suuri tilaus täällä, sanoo Nastola-Seuran puheenjohtaja  Liisa Helanto .
 Vanhoihin toimistohuoneisiin on asetettu esille taidetta laidasta laitaan. Mika Moksu / Yle
 Yhdistykset kulttuuriperimän vartijoiksi
 Lähitulevaisuudessa monella kotiseutu- ja kulttuuriyhdistyksellä on edessään aiempaa suurempi rooli paikallisena kulttuuritoimijana. Maaliskuun alussa astui voimaan kuntien kulttuuritoimintaa säätelevä laki, joka velvoittaa kunnat huolehtimaan paikallisesta kulttuuriperinnöstä.
 Käytännön työ tulee todennäköisesti jäämään yhdistysten harteille, koska kuntien talous on tiukoilla.
 Suomen Kotiseutuliitossa on jo pari vuotta tehty työtä sen eteen, että kunnat ja yhdistykset tekisivät nykyistä tiiviimpää yhteistyötä kulttuurin tarjoamiseksi. Yksi keino voisi olla siinä, että tarpeettomaksi jääneitä toimitiloja annettaisiin yhdistyksille nykyistä helpommin käyttöön.
 – Tästä hyötyvät kaikki. Pystytään tarjoamaan kulttuuripalveluita ja tekemään kulttuuria siinä kotikulmilla. Samalla yhteisöllisyys lisääntyy ja kuntalaisten hyvinvointi ja onnellisuus paranevat. Ja tietenkin se osoittaa kunnan elinvoimaisuutta, kun kulttuuritarjontaa on eri puolilla kuntaa, summaa hankekoordinaattori  Marika Punamäki  Suomen Kotiseutuliitosta.
 Tässä salissa oli aiemmin metreittäin arkistokaappeja. Nyt avara sali toimii näyttelytilana. Mika Moksu / Yle
 Hukkaneliöt hyötykäyttöön
 Kuntaliiton selvityksen mukaan kuntien toimistotiloista on koko maassa tyhjillään runsaat kolme prosenttia. Todellisuudessa luku on todennäköisesti suurempi, sillä osa tiloista saattaa olla esimerkiksi varastoina tai muussa, satunnaisessa käytössä.
 Kuntaliitossa uskotaan, että lakimuutoksen myötä kuntien kiinteistöjä tullaan todennäköisesti käyttämään nykyistä enemmän kulttuuriin.
 – Tilojen tarjoaminen ilmaiseksi kulttuuria tuottaville yhdistyksille voi olla yksi tapa tukea yhdistystoimintaa, sanoo erityisasiantuntija  Johanna Selkee  Kuntaliitosta.
 Nastolan kunnantalo sen sijaan tulee olemaan kulttuurikohde jatkossakin. Nastola-Seura ja Lahden kaupunki alkavat syksyn aikana neuvotella kulttuurikumppanuudesta, ja kotiseutuyhdistys toivoo saavansa tilat käyttöönsä jatkossa ilmaiseksi. Kaupungille suunnitelma sopii, kunhan pelisäännöt tehdään muillekin yhdistyksille tasapuolisiksi.
 – On hyvä, että tilat saadaan käyttöön. Vaikka ne olisivat tyhjillään, niin niistä aiheutuu kustannuksia lämmityksen ja sähkön vuoksi, muistuttaa sivistysjohtaja  Tiina Granqvist  Lahden kaupungilta.

Vanha kunnantalo muuttui nimekkäiden taiteilijoiden galleriaksi Nastolassa – tyhjyyttään ammottavat toimistot kiinnostavat nyt kulttuuriväkeä


Summary: Keskustan puheenjohtajaehdokkaiden kiertue alkaa tänään.

Keskustan puheenjohtajan paikasta kisaavat elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  ja puolustusministeri  Antti Kaikkonen  kohtaavat tänään Rovaniemellä ja Ylitorniolla. Keskustan ylimääräinen puoluekokous valitsee  Juha Sipilän  seuraajan 7. syyskuuta Kouvolassa.
 Puheenjohtaja valitaan Sipilän kesken jättämälle kaudelle eli ensi kesän puoluekokoukseen saakka.
 Kulmunin ja Kaikkosen ensimmäinen puheenjohtajapaneeli näytetään suorana Yle Areenassa. Keskustelutilaisuus Rovaniemellä alkaa kello 12 ja lähetys Yle Areenassa kello 11.55.
 Keskustan puheenjohtajaehdokkaista Katri Kulmuni on tällä hetkellä keskustan varapuheenjohtaja. Torniolainen Kulmuni täyttää 32 vuotta juuri puoluekokouksen alla. Lapin vaalipiirin kansanedustajana hän on toiminut vuodesta 2015.
 Antti Kaikkonen nousi keskustan eturiviin viime vaalikaudella. kun hän toimi keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajana vuosina 2016–19.
 Tuusulasta kotoisin oleva Kaikkonen on 45-vuotias. Eduskunnassa hän on istunut Uudenmaan vaalipiirin edustajana vuodesta 2003.
 Puheenjohtajaehdokkaat kiertävät ennen Kouvolan puoluekokousta kahdeksallatoista paikkakunnalla. Sunnuntaina ehdokkaat ovat liikkeellä Pohjois-Pohjanmaalla, joka on keskustan suurin piiri. Sunnuntain kaksi keskustelutilaisuutta järjestetään Nivalassa ja Oulussa.
 Puheenjohtajakiertue päättyy syyskuun ensimmäiselä viikolla Helsinkiin.
 Lue myös:
 Analyysi: Vastaukset ”Vanhasen vaalikoneeseen” eivät paljasta linjaeroa keskustan puheenjohtajakisailijoiden väliltä
 Ylen kysely: Keskustan puheenjohtajakisasta tulossa todella tiukka – Kaikkonen ja Kulmuni lähes tasoissa

Keskustan johtajaehdokkaat Katri Kulmuni ja Antti Kaikkonen iskevät yhteen Rovaniemellä –  Katso suorana klo 11.55


Summary: Yle kysyi Suojeluspoliisilta, missä tapauksissa se kertoisi työnhakijan rikosmerkinnästä tai ulosotosta työnantajalle.

Voiko nuoruuden rattijuopumus estää työn saamisen yhteiskunnallisesti tärkeässä organisaatiossa? Riippuu siitä, millaista työtä on hakemassa ja kuinka kauan rattijuopumuksesta on aikaa.
 Suojelupoliisi Supo tekee työnantajien pyynnöstä vuosittain noin 62 000 turvallisuusselvitystä työnhakijoista. Turvallisuusselvitys on osa rekrytointiprosessia, jos työtehtävä liittyy esimerkiksi valtion turvallisuuteen, maanpuolustukseen tai näitä palvelevan tietojärjestelmän tietoturvallisuuteen.
 Kuka tahansa ei siis pääse asentamaan ikkunoita poliisitalon työmaalle, siivoamaan varuskunta-aluetta tai ulkoministeriöön virkamieheksi. Jos taustalla on rikosmerkintöjä tai ulosotto, voi työpaikka mennä sivu suun.
 Turvallisuusselvityksessä Supo peilaa työnhakijan taustaa haettavaan työtehtävään. Jokainen tapaus punnitaan erikseen, sanoo Supon ylitarkastaja  Pekka Aho .
 – Jos valtioneuvosto hakee ministerin autonkuljettajalle turvallisuusselvitystä, ilmoittaisimme rattijuopumuksesta. Mutta jos ministeriö hakee sisäpihalle tehtävään remonttiin telineen pystyttäjää, rattijuopumuksella ei ole merkitystä, sanoo Aho.
 Supo harkitsee aina tapauskohtaisesti, ilmoittaako se jotain työnhakijan taustasta työnantajalle. Lopullisen päätöksen palkkaamisesta tekee työnantaja, ei siis Supo.
 Yle kysyi Supolta yleisistä merkinnöistä, jotka voisivat tulla esiin turvallisuusselvityksessä.
 1. Luottotiedot, ulosotto tai petos
 Luottotiedoilla, ulosottomerkinnällä ja talousrikoksilla on väliä, jos työtehtävässä henkilö saa käyttöoikeudet yrityksen tai viranomaisen rahaliikenteeseen tai pääsee käsiksi kaikkein arkaluontoisimpaan tietoon. Luotto- ja ulosottotiedot otetaan huomioon perusmuotoisessa ja laajassa turvallisuusselvityksessä, mutta ei suppeassa. Nyrkkisääntönä on, että neljä vuotta vanhempia ulosottomerkintöjä ei oteta huomioon.
 2. Rattijuopumus
 Jos työtehtävään kuuluu olennaisesti auton kuljettaminen, rattijuopumuksesta ilmoitetaan työnantajalle. Esimerkiksi remonttimiehen tai toimistotyöntekijän työtehtävää varten yksittäistä rattijuopumusta ei kuitenkaan välttämättä ilmoiteta.
 3. Huumausaineiden käyttörikos
 Supolla on huumausainerikoksiin tiukka linja: Lievätkin huumausainerikokset voidaan ilmoittaa työnantajalle. Poikkeuksena voi olla tapaukset, jossa huumausainerikos on ollut kertaluontoinen ja tapahtunut alaikäisenä. Supo noudattaa huumerikosten kohdalla Oikeusministeriön asettaman arviointikriteerilautakunnan suositusta.
 4. Pahoinpitely
 Jos haettava työpaikka on turvallisuusviranomaisessa, ilmoitetaan pahoinpitelytuomiosta hyvin todennäköisesti työnantajalle tai oppilaitokseen, esimerkiksi poliisikouluun tai poliisin virkaan hakiessa. Jos tilillä on useampi väkivaltarikos, lähtee siitä hyvin varmasti tieto rekrytoijalle.
 10 vuotta vanhempia rötöksiä ei yleensä lasketa
 Nyrkkisääntönä on, että yksi nuoruuden hairahdus ei vielä pilaa työuraa lopullisesti. Supon ylitarkastajan Pekka Ahon mukaan kertaluonteinen rikos, joka on tehty joko vuosia sitten tai alaikäisenä, voidaan joissakin tapauksissa jättää ilmoittamatta työnantajalle.
 Turvallisuusselvityksessä otetaan pääsääntöisesti huomioon rikosmerkinnät kymmenen vuoden ja ulosotot neljän vuoden ajalta. Mitä tärkeämpiin tietoihin työntekijällä on pääsy, sitä tarkempaan seulaan hän joutuu.
 Työnantajapuolella ollaan samoilla linjoilla: Senaatti-kiinteistöjen puolustuksen ja turvallisuuden toimialajohtaja  Jari Panhelaisen  mukaan yksittäinen merkintä ei vielä estä työpaikan saamista.
 Senaatti-kiinteistöt on yksi Suomen suurimmista turvallisuusselvitysten tilaajista ja syy on selvä: se rakennuttaa ja ylläpitää muun muassa ministeriöiden, poliisin ja Puolustusvoimien kiinteistöjä. Senaattikiinteistöt tilaa vuosittain 10 000 turvallisuusselvitystä Supolta ja 4 000 Puolustusvoimilta.
 Senaatti-kiinteistöllä työnhakija jätetään useimmiten palkkaamatta, jos merkinnöistä on havaittavissa esimerkiksi päihdeongelmaa tai toistuvia rikoksia.
 – Voimassaolevat oikeudenkäynnit karsivat saman tien työnhakijan, sanoo Panhelainen.
 Vastaan tulee myös kaikkein vakavimpia rikoksia
 Useimpien työhakijoiden taustat ovat kunnossa. Viime vuonna Supo antoi noin 1 600 kirjallista ilmoitusta turvallisuusselvityksen tilanneille työnantajille, mikä on alle kolme prosenttia selvityksistä.
 Turvallisuuselvityksestä on ilmoitettava jo työnhakuilmoituksessa, mikä saattaa karsia kaikkein rankimman taustan omaavat hakijat. Turvallisuusselvityksen tekemiseen tarvitaan aina etukäteen työnhakijan lupa.
 Useimmiten turvallisuusselvityksessä tulee vastaan lieviä rötöksiä: ylinopeuksia, lieviä pahoinpitelyjä ja petoksia. Velkaantuminen näkyy siinä, että yhä useammalla työnhakijalla on ulosottomerkintöjä. Vastaan tulee myös kaikkein vakavimpia rikoksia.
 – Välillä mietin, että miksi hakija antaa suostumuksen selvityksen tekemiseen, kun taustan perusteella on selvää, ettei hän tule saamaan työpaikkaa, sanoo Aho.
 Aho korostaa, että turvallisuusselvityksessä ei pitäisi tulla vastaan mitään sellaista, mistä työnhakija ei itse olisi jo tietoinen.
 Kaikkein tarkin syyni on laajassa turvallisuusselvityksessä, jossa myös lähimmäisten taustat ja kytkökset ulkomaille voidaan selvittää. Laaja turvallisuusselvitys vaaditaan esimerkiksi kaikkein korkeimpiin valtion virkoihin.
 Turvallisuusajattelun korostuminen on tuontitavaraa ulkomailta, mutta silti pidän sitä hyödyllisenä. Se on selkeästi parantunut toiminnan turvallisuutta.  Jari Panhelainen, Senaatti-kiinteistöt
 Työntekijää valvotaan vielä työpaikan saamisen jälkeenkin, sillä vuonna 2017 otettiin käyttöön nuhteettomuusseuranta. Jos turvallisuusselvityksen läpikäynyt henkilö saa rikosmerkinnän, Supo saa siitä ilmoituksen rekisteriin ja saattaa ilmoittaa siitä työnantajalle. Seuranta on voimassa enintään viisi vuotta ja Supo tekee ilmoittamisen suhteen tapauskohtaista harkintaa.
 Senaatti-kiinteistöjen toimialajohtajan Jari Panhelaisen mukaan työntekijöiden taustoihin alettiin kiinnittää Suomessa huomiota noin vuosikymmen sitten.
 – Turvallisuusajattelun korostuminen on tuontitavaraa ulkomailta, mutta silti pidän sitä hyödyllisenä. Se on selkeästi parantunut toiminnan turvallisuutta, sanoo Panhelainen.
 Lue lisää:
 Helsingin Sanomat: Yksi kannabiskäry voi tuhota urasuunnitelmat vuosiksi – poliisin merkintä saattaa estää pääsyn näihin ammatteihin ja työpaikkoihin

Ulosotto voi olla esteenä työn saamiselle – Supo tekee vuosittain työnhakijoista 62 000 turvallisuusselvitystä ja näitä asioita se syynää


Summary: Pelkästään Shanghaissa yli satatuhatta ihmistä on siirretty suojiin myrskyn takia.

Voimakas taifuuni Lekima iski aikaisin lauantaina Kiinan itärannikolle. Kiinan valtion median mukaan yli miljoona ihmistä on evakuoitu kodeistaan.
 Trooppinen hirmumyrsky toi mukanaan kaatosateita ja kovia tuulia, jotka katkoivat sähköjä ja kaatoivat tuhansia puita.
 Kiinalaisen uutistoimisto Xinhuan mukaan hirmumyrsky rantautui Wenglingin kaupunkiin aamuyöllä. Kovimpien tuulenpuuskien nopeudeksi on mitattu 52 metriä sekunnissa.
 Itärannikon maakunnissa noin 36 000 palomiestä on valmiudessa pelastustöihin. Aamulla kello seitsemään mennessä paikallista aikaa palomiehet olivat pelastaneet noin 160 ihmistä myrskyn aiheuttamien tuhojen keskeltä.
 Taifuunin odotetaan liikkuvan itärannikkoa pitkin pohjoiseen kohti Shanghaita, jossa yli 110 000 ihmistä on siirretty suojiin.
 Viranomaiset ovat varoittaneet, että myrskyn tuomat rankkasateet voivat aiheuttaa tulvia ja maanvyörymiä.
 Pelkästään Zhejiangin maakunnassa lähes 300 lentoa on peruttu. Myös juna- ja lauttaliikenne on keskeytetty varotoimena.
 Lekima-taifuuni kulki perjantaina Taiwanin pohjoiskärjen ohi. Taiwanissa yhdeksän ihmistä loukkaantui, yli 500 lentoa peruttiin ja tuhannet kotitaloudet jäivät ilman sähköä myrskyn takia.

Taifuuni Lekima rantautui Kiinaan – pelastustyöt aloitettu ja yli miljoona ihmistä evakuoitu


Summary: Saksalaispoliitikot kertovat Ylelle tottuneensa vihapostiin ja solvauksiin. Nyt väkivallan uhka on todellinen, he sanovat.

BERLIINI/KASSEL/ALTENA  Berliiniläispoliitikko  Anne Helm  odotti bussia lentokentälle, kun viereen istahti kaksi miestä. Yksi oikealle ja yksi vasemmalle puolelle.
 Miehet kertoivat tietävänsä, minne Helm on matkalla, minkä lennon hän ottaa ja milloin hän palaa kotiin.
 Anne Helm tunnisti miehet kotikaupunginosansa Neuköllnin uusnatseiksi. Kyseessä oli selvä uhkaus.
 Helm on vasemmistolainen poliitikko ja edustaa Die Linke -puoluetta Berliinin osavaltioparlamentissa eli Abgeordnetenhausissa. Hän tekee työtä pakolaisten puolesta ja äärioikeistoa vastaan.
 Helm on tottunut bussipysäkkikohtaamisen kaltaiseen uhkailuun, vihapostiin ja solvauksiin. Mutta viime vuosina väkivallan uhka on konkretisoitunut entistä pelottavammaksi.
 Anne Helm on yksi niistä saksalaispoliitikoista, jotka olivat äärioikeistolaiseksi paljastuneen Saksan puolustusvoimien luutnantin tappolistalla. Vuonna 2017 kävi ilmi, että  luutnantti esiintyi syyrialaispakolaisena ja suunnitteli iskuja poliitikkoja vastaan .
 Helm kuuli tappolistasta poliisilta, sillä iskun suunnitteluun ei liittynyt suoraa uhkailua.
 – Kyse ei ollut enää vain pelottelusta. Sen jälkeen oloni ei ole enää ollut entisellään, Helm sanoo Neuköllnissä.
 Tänä kesänä koko Saksa on havahtunut äärioikeiston väkivaltaan uudella tavalla. Kyse ei ole enää vain tappolistoista, vaan uhkailujen kohteena olleen poliitikon murhasta.
 Rikospaikkatutkijat kävivät läpi murhatun poliitikon Walter Lübcken kotipihaa Wolfhagenissa Saksassa kesäkuussa. Murhasta epäilty on tunnettu hahmo äärioikeistopiireissä. Armando Babani / EPA
 Kesäkuun toisena päivänä  keskisaksalaisessa Kasselin kaupungissa vaikuttanut paikallispoliitikko  Walter Lübcke   tapettiin kotinsa terassille.
 Lübckea oli ammuttu päähän lähietäisyydeltä.
 Kristillisdemokraattista CDU-puoluetta edustanut Lübcke oli vuoden 2015 jälkeen puolustanut puoluetoverinsa, liittokansleri  Angela Merkelin  pakolaispolitiikkaa ja päätöstä pitää rajat auki tulijoille. Tämä nosti hänet äärioikeiston vihan ja uhkailujen kohteeksi.
 Murhasta epäillään paikallista miestä, joka on ollut tunnettu hahmo Saksan äärioikeistopiireissä. Epäilty tunnusti ensin teon, mutta perui tunnustuksen myöhemmin.
 Walter Lübcken murha on Saksassa vedenjakaja.
 Jos murha vahvistuu oikeudessa äärioikeistoradikaalin tekemäksi, kyseessä on ensimmäinen äärioikeiston tekemä poliitikkomurha sitten natsiaikojen.
 Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  sanoo, ettei äärioikeiston väkivaltaa voi enää pitää yksittäistapauksina vaan terrorina. Hänen mukaansa Walter Lübcken murha on erityisen traaginen, koska jo sitä ennen oli tapahtunut useita äärioikeistoon kytkeytyneitä hyökkäyksiä.
 Kristillisdemokraattista CDU-puoluetta edustaneen Walter Lübcken hautajaiset pidettiin kesäkuussa Kasselissa. Sean Gallup / EPA
 2000-luvun alussa uusnatsien tekemä NSU-murhasarja jatkui vuosia selviämättä. Uusnatsisolu NSU murhasi pääosin maahanmuuttajia ja syyllistyi muihin rikoksiin.
 Vuonna 2015 Kölnin pormestaria  Henriette Rekeriä  puukotettiin hengenvaarallisesti. Tekijä oli äärioikeistolainen. Kaksi vuotta myöhemmin Altenan kaupungin pakolaismyönteinen pormestari sai puukosta pakolaisvastaisen huudon siivittämänä.
 – Kaikki nämä ovat todisteita siitä, miltä monet haluaisivat sulkea silmänsä. Saksassa on terroriongelma, Maas kirjoitti  kirjoitti Bild-lehdessä kesäkuussa julkaistussa kannanotossa.
 Viranomaisten arvion mukaan lähes 83 miljoonan asukkaan Saksassa on noin 24 000 äärioikeistoradikaalia, joista noin puolet on valmiita väkivaltaan.
 – Sen, joka epäilee heidän valmiuttaan väkivaltaan, pitäisi muistaa Christchurch, Utøya tai Pittsburgh, ulkoministeri Maas kirjoitti.
 Viime viikonlopun jälkeen listaan voisi lisätä Yhdysvaltain El Pason. Joukkoampumistapauksia yhdistää epäiltyjen äärioikeistolainen ideologia.
 Saksassa Walter Lübcken murha on saanut radikaalin äärioikeiston esiintymään entistä itsevarmemmin.
 Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka
 Heinäkuun 20. päivänä  parinsadantuhannen asukkan Kasselin kadut ovat keskellä päivää aavemaisen tyhjiä, vaikka on kesäinen lauantai. On alkamassa äärioikeiston mielenosoitusmarssi, jota vastassa on lukuisia vastamielenosoituksia.
 Poliisit ovat sulkeneet osia kaupungista, ja joukkoliikenne on pysäytetty. Eri mielenosoittajaleirit on aidattu toisistaan erilleen. Välissä on tiivis rivi mellakkapoliiseja.
 Äärioikeiston mielenosoituksen ajoitus ja paikka ovat vastamielenosoittajien mukaan selvä provokaatio.
 Radikaaliäärioikeistoon kuuluva pienpuolue Die Rechte on kutsunut mielenosoituksensa koolle kesäkuussa murhatun poliitikon Walter Lübcken vanhan työpaikan lähelle. Myös päivä on symbolinen: 20. heinäkuuta Saksassa muistetaan natsijohtaja  Adolf Hitlerin  salamurhayrityksen vuosipäivää.
 Oman lausuntonsa mukaan Die Rechte marssii sitä vastaan, että koko äärioikeisto on nyt mustamaalattu yhden murhan vuoksi.
 Äärioikeistolaisen pienpuolueen johtohahmo Christian Worch järjesti mielenosoituksen Kasselin kaupungissa Hitlerin salamurhayrityksen vuosipäivänä 20. heinäkuuta.  Uwe Tautenhahn
 Die Rechten kärkikasvo  Christian Worch  sanoo Ylelle hetki ennen mielenosoituksen alkua, ettei Lübcken murha eroa mitenkään muista Saksassa tehdyistä henkirikoksista. Ei, vaikka kohteena oli poliitikko ja motiiviksi epäillään äärioikeistolaista ideologiaa.
 – Etenkin Saksan valtamedia liioittelee äärioikeiston uhkaa, Worch sanoo odotellessaan joukkonsa kerääntymistä mielenosoituspaikalle.
 Worchin mukaan on kohtuutonta, että koko laitaoikeistoleiri, mukaan lukien parlamenttipuolue, on laitettu vastuuseen Walter Lübcken murhasta. Osansa syytöksistä on saanut nationalistipuolue Alternative für Deutschland (AfD) eli Vaihtoehto Saksalle, joka nousi viime vaaleissa ensimmäistä kertaa liittopäiville ja on liittopäivien suurin oppositiopuolue.
 AfD:tä ei epäillä poliittisesta väkivallasta, mutta sitä syytetään vihapuheen lietsomisesta. AfD:n sosiaalisen median sivuilla on levinnyt Lübckeä rajusti solvanneita nettikirjoituksia.

 Lübcken murhalla on jo poliittisia vaikutuksia.
 Kristillisdemokraattisen valtapuolueen CDU:n puoluejohtaja  Annegret Kramp-Karrenbauer  sanoi murhan jälkeen yhteistyön AfD:n kanssa olevan mahdotonta. Hänen mukaansa puolue levittää vihaa ja muuttaa käsitystä siitä, mitä on sopivaa sanoa ja mitä ei. Vihapuhe voi johtaa väkivaltaan, Kramp-Karrenbauer sanoo.
 Saksan itäosissa pidetään syksyllä kolmet osavaltiovaalit, joissa AfD:lle povataan suurta vaalivoittoa. Kramp-Karrenbauerin mukaan niiden muiden puolueiden poliitikkojen, jotka harkitsevat nyt yhteistyötä AfD:n kanssa, pitäisi "laittaa silmät kiinni ja ajatella Walter Lübckeä".
 Murha on saanut Saksan puhumaan  saksalaisille vaikeasta aiheesta: milloin pitää nousta vastarintaan puolustamaan demokratiaa?
 Liittokansleri Angela Merkel sanoi Hitlerin salamurhayrityksen vuosipäivän yhteydessä, että Hitlerin tappamista yrittäneet ovat esikuvia. Hän nosti  videoviestissään esiin Walter Lübcken murhan ja korosti, että tänäkin päivänä on tärkeää taistella demokratian puolesta.
 – Jokainen yhteiskunnassamme voi olla mukana ajamassa sitä, että demokratia on vahva ja että kansalaisyhteiskunta on vahva ja ettei äärioikeistoradikalismilla ole mitään mahdollisuutta, Merkel sanoi.
 Äärioikeiston marssia vastassa oli moninkertainen määrä vastamielenosoittajia Kasselissa 20. heinäkuuta. Tuhannet saksalaiset ovat Lübcken murhan jälkeen lähteneet kaduille puolustamaan avointa ja demokraattista Saksaa. Uwe Tautenhahn
 Die Rechten marssia vastassa Kasselissa olikin moninkertainen joukko vastamielenosoittajia. Mellakkapoliisi piti parinsadan hengen äärioikeistomarssin erillään noin 10 000 vastamielenosoittajasta. Mutta viesti kuului silti.
 – Meitä on enemmän! Meitä on enemmän! kasselilaiset huusivat ohi marssineelle äärioikeistolle.
 Mukana vastamielenosoittajien riveissä oli 65-vuotias eläkeläinen  Maria Ekhartt .
 – Äärioikeiston ei ole uhka vain Saksassa vaan koko Euroopassa. Yhä useamman pitää nousta kaduille vastustamaan sitä, ettei ikinä enää tapahdu samaa kuin vuonna 1933, hän sanoo viitaten natsien valtaannousuun.
 – Ei koskaan enää!
 - Meitä on enemmän, meitä on enemmän, vastamielenosoittajat huusivat äärioikeiston mielenosoittajille Kasselissa heinäkuussa. Uwe Tautenhahn
 Vihamielinen keskustelu   ryöpsähtää  toisinaan esiin yllättävissä paikoissa. Haastattelu berliiniläispoliitikko Anne Helmin kanssa neuköllniläisellä bussipysäkillä keskeytyy, kun hänen luokseen tulee aggressiivisesti käyttäytyvä mies.
 Miestä ärsyttävät Helmin puhe äärioikeistosta ja Ylen televisiokamera.
 – Oletko edes saksalainen? Puhutko saksaa? mies alkaa haastaa Helmiä, vaikka haastattelu tehdään saksaksi.
 – Mitä tarkoitat saksalaisella? Arjalaisen määritelmän mukaan? Helm kysyy vastaan.
 Bussia samalla pysäkillä odottanut  Ouattara Amoro  tulee puolustamaan Helmiä.
 – Hän on vain puhunut äärioikeistosta. Mitä pahaa siinä on, Amoro kysyy mieheltä. Vähän aikaa jankattuaan mies poistuu bussiin.
 Berliinissä asuva Ouattara Amoro sanoo rasististen solvausten lisääntyneen selvästi vuoden 2015 jälkeen.  Uwe Tautenhahn
 Amoro sanoo välikohtauksen kuvaavan valitettavan hyvin Saksan nykyistä keskusteluilmapiiriä.
 – Nykyään yhä useammat esittävät rasistisia loukkauksia. Niistä on tullut arkipäiväisiä, Amoro sanoo.
 – Vähän aikaa sitten kukaan ei olisi uskaltanut esittää niitä.
 Hän on siksi päättänyt puuttua jokaiseen kuulemaansa solvaukseen.
 Anne Helmin kaltaisen poliitikon työhön kuuluu kovakin kritiikki. Demokratiaa ei ole ilman avointa keskustelua. Mutta pitääkö myös uhkailua sietää? Entä missä vaiheessa pitää pelätä uhkailujen muuttuvan todellisiksi väkivallanteoiksi?
 Tätä Anne Helm ja muut paikallispoliitikot joutuvat nyt miettimään.
 Linnoituksen suojassa  Lennejoen rannalla torkkuu rauhallinen Altenan pikkukaupunki. Kesä paahtaa 35 asteen lukemissa Saksan läntisessä Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa.
 Altenassa asuu noin 18 000 ihmistä. Jos tällaisessa paikassa haluaa toimia pormestarina, pitää liikkua kansan parissa. Kylien ja pikkukaupunkien Saksassa paikallispoliitikot ovat läsnä arjessa ja asukkaita lähellä.
 Marraskuisena iltana 2017 Altenan pormestari  Andreas Hollstein  päätti käydä valtuuston istunnon jälkeen hakemassa kotiinviemiseksi ruokaa läheisestä kebabpaikasta. Ravintolassa hänen luokseen tuli tuntematon mies.
 – Oletteko pormestari, mies kysyi.
 Hollstein vastasi myöntävästi. Samassa mies veti esiin kolmekymmensenttisen leipäveitsen.
 – Sinä annat minun nääntyä janoon, mutta otat kaksisataa ulkomaalaista Altenaan, mies huusi ja painoi veitsen pormestarin kurkulle.
 Hollstein kertoo tarinaa lähes kaksi vuotta myöhemmin toimistossaan Altenan kaupungintalolla. Hän sai hyökkääjän veitsestä viiltohaavan, mutta onnistui taistelemaan miehen kimpustaan yhdessä ravintolan omistajien kanssa ja välttyi täpärästi hengenvaarallisilta vammoilta.
 Andreas Hollstein alkoi saada selvästi aiempaa enemmän vihapostia sen jälkeen, kun hän päätti ottaa Altenaan enemmän turvapaikanhakijoita kuin kaupunkiin oli jyvitetty. Suvi Turtiainen / Yle
 Kuten kasselilainen poliitikko Walter Lübcke, myös Hollstein tunnetaan pakolaismyönteisestä politiikastaan. Hollstein otti vuonna 2015 Altenaan sata turvapaikanhakijaa enemmän kuin kaupungille oli jyvitetty.
 Jo aiemmin Hollsteinin pakolaisten kotouttamisohjelma oli nostanut hänet tunnetuksi koko Saksassa. Kun Nokia vuonna 2008 sulki lähellä sijainneen Bochumin tehtaan, Altena alkoi menettää työikäistä väestöä. Turvapaikanhakijoista haluttiin paikkaajia.
 Hollsteinille oli tullut uhkauksia  satunnaisesti aiemminkin, mutta siirtolaisvuoden 2015 jälkeen niitä alkoi suorastaan sataa. Aluksi Hollstein ei juurikaan arkistoinut uhkauksia tai ilmoittanut niistä eteenpäin.
 Yksittäistapauksia, hän kertoo miettineensä. Samoin reagoi pitkään koko Saksa.
 Veitsihyökkäyksen jälkeen Hollstein havahtui. Oliko hyökkäyksissä kyse laajemmasta ilmiöstä, joka uhkasi nykyjärjestystä?
 Nyt Hollstein on mapittanut uhkaukset yksiin kansiin.
 Weimarin tasavallan loppuaikaa ennen natsien valtaannousua väritti äärioikeiston poliittinen väkivalta. Hollstein ei halua suoraan verrata 1930-lukua ja nykyaikaa, mutta pohtii samaa kuin liittokansleri Merkel.
 – Ehkä rauhanaikaan tottuneiden, aina demokratiassa eläneiden – kutsun heitä varjelluiksi sukupolviksi – on noustava puolustamaan avointa ja demokraattista Saksaa.
 Hollstein on huolissaan siitä, miten ihmisiä saadaan enää paikallispolitiikkaan nykyisessä vihamielisessä ilmapiirissä.
 – Miksi kukaan kolmikymppinen, jolla on perhe, lähtee mukaan, jos vastassa on uhkailua ja väkivaltaa, hän kysyy.
 Altena on kärsinyt muuttotappiosta vuoden 2008 jälkeen, kun Nokia sulki tehtaansa läheisessä Bochumin kaupungissa. AOP
 Kebabravintolan veitsihyökkäyksen jälkeen  Hollstein istui alas perheensä kanssa. Hän kertoi olevansa valmis vetäytymään politiikasta.
 Neljä lasta ja vaimo sanoivat, että hänen pitää jatkaa.
 Hollsteinia puukottanut mies tuomittiin lopulta vaarallisen ruumiinvamman tuottamisesta. Oikeus ei pitänyt tekoa poliittisena hyökkäyksenä. Tätä Hollstein ihmettelee.
 Hän penää Saksan viranomaisilta entistä selvempää puuttumista äärioikeiston väkivaltaan.
 – Sekä äärioikeiston että -vasemmiston väkivalta on ollut jo pitkään uhka Saksan demokratialle. Viime vuosina viranomaiset ovat keskittyneet torjumaan äärivasemmiston väkivaltaa, Hollstein sanoo.
 – Äärioikeiston väkivalta pitää nyt viimeistään ottaa vakavasti.
 Saksassa viranomaisia on jo pitkään kritisoitu kyvyttömyydestä puuttua äärioikeiston väkivaltaan. Lehdistö  on tivannut  sisäministeri  Horst Seehoferilta , ovatko turvallisuuspalvelut olleet sokeita äärioikeiston uhalle.
 Toisen maailmansodan jälkeen perustettu kotimaantiedustelupalvelu BfV on ollut arvostelun kohteena sen jälkeen kun sen johtaja  Hans-Georg Maassen  vähätteli viime vuonna äärioikeiston väkivaltaa Chemnitzin mellakoiden yhteydessä.  Vuoden 2018 elokuussa äärioikeistoradikaalit marssivat Chemnitzissä kaduille,  kun kahden turvapaikanhakijan epäiltiin tappaneen saksalaiskuubalaisen miehen.
 Maassen sai potkut kommenttiensa jälkeen .
 Lisäksi turvallisuuspalveluiden ja puolustusvoimien riveistä on varmistunut äärioikeistolaisia kytköksiä.
 Julkisuudessa on ajoittain epäilty, että tiedusteluviranomaiset yrittivät tahallaan peitellä uusnatsisolu NSU:n toimintaa. Yhden murhan tekopaikalla kahvilassa oli asiakkaana myös BfV-tiedustelupalvelun työntekijä, joka ei ilmoittautunut tapauksen silminnäkijäksi ja kiisti nähneensä mitään murhaan liittyvää.
 Liittokansleri Merkel vaati Walter Lübcken murhan jälkeen äärioikeiston väkivallan perinpohjaista selvittämistä "ilman mitään tabuja". Jos näin ei tehdä, valtiovalta on Merkelin mukaan vaarassa menettää uskottavuutensa.
 Berliinissä asuva paikallispoliitikko Anne Helm toivoo Walter Lübcken murhan herättäneen saksalaiset tajuamaan, ettei äärioikeisto uhkaa vain maahanmuuttajia tai juutalaisia vaan koko saksalaista yhteiskuntaa. Uwe Tautenhahn
 Berliiniläispoliitikko Anne Helm kokee,  että keskustelu äärioikeistoradikaaleista turvallisuuselimissä on haluttu pitää sisäisenä ja poissa julkisuudesta. Hänestä se on väärin.
 – Terroristiset oikeistolaiset verkostot on nyt nujerrettava, Helm vaatii.
 Hän toivoo Walter Lübcken murhan herättäneen Saksan tajuamaan, että vaarassa on koko yhteiskunta, eivät vain äärioikeiston perinteisesti uhkaamat ryhmät. Nyt kohteena oli paikallinen konservatiivipoliitikko, huomenna ehkä joku muu.
 – Yhteiskunnan pitää ymmärtää, että hyökkäys ei kohdistu vain juutalaisiin tai maahanmuuttajiin. Kaikkien tulee taistella äärioikeiston uhkaa vastaan, Helm sanoo.
 Lue myös:
 Der Spiegel:  Die braunen Schläfer (saksaksi)
 Der Spiegel:  Germany's Chilling New Far-Right Terror (englanniksi)
 Die Zeit:  Walter Lübcken murhaan liittyvät artikkelit (saksaksi)
 The New York Times:  A Political Murder and Far-Right Terrorism: Germany’s New Hateful Reality (englanniksi)

Saksa heräsi uuteen todellisuuteen poliitikkomurhan jälkeen – Myös berliiniläispoliitikko Anne Helm oli tappolistalla, ja bussipysäkillä hänen viereensä istui kaksi miestä


Summary: Katri Kulmuni ajatteli viettävänsä seuraavat vuodet oppositiossa. Sitten hänet kukitettiin elinkeinoministeriksi.

Elinkeinoministerin työhuoneen ikkunoista voi nähdä Uspenskin katedraalin Helsingin Katajanokalla. Ja auringossa paistattelevat, Kanavarantaan ankkuroidut veneet.
 Jos ministereiden työhuoneita vertailee,  Katri Kulmuni  (kesk.), 31, uskoo olevansa onnekas. Harvalla kollegalla on yhtä kaunis maisema ihasteltavanaan.
 Tällä kaudella kenenkään keskustalaisen ei pitänyt päätyä näihin huoneisiin. Tai niin uskottiin.
 Kulmuni oli yksi heistä, jotka vankimmin puhuivat eduskuntaryhmän kokouksissa oppositioon jäämisen puolesta. Voittajien olisi nyt kannettava vastuuta.
 – Mutta nämä ovat yllätyksellisiä asioita, hän sanoo.
 Yhtäkkiä tuore toisen kauden kansanedustaja oli myös elinkeinoministeri.
 Kesäkuisessa uutiskuvassa Kulmuni näyttää hämmentyneeltä, kun hänet keskustan puolue-elinten yhteiskokouksessa kukitetaan.
 – Joka aamu minulla on kiitollinen olo siitä, että saan tulla palvelemaan isänmaata tällaiseen tehtävään.
 Katri Kulmuni käynnisti puheenjohtajakampanjansa elokuun 2. päivänä Helsingissä. Kampanjan teemana on toivo. Markku Ulander / Lehtikuva
 Yleensä Katri Kulmunista  muistetaan kertoa, että hän on  Paavo Väyrysen  löytö.
 Se vähän naurattaa ministeriä. Tavallaan se on totta: vajaa kymmenen vuotta sitten Väyrynen soitti hänelle ja pyysi ulkomaankauppaministerin avustajaksi.
 – Moni meistä on ollut Paavon avustaja.  Esko Aho ,  Annika Saarikko ,  Anu Vehviläinen , Kulmuni luettelee.
 Reilun puolen vuoden pesti päättyi kevään 2011 eduskuntavaaleihin, joissa myös Kulmuni päätti kokeilla kannatustaan.
 Vaalirahakohussa ryvettynyt keskusta kärsi historiallisen tappion ja suuntasi oppositioon. Kulmuni sai kuitenkin yllättyä.
 Lapin vaalipiirissä keskusta hävitti yli 10 prosenttiyksikköä kannatuksestaan, mutta tuolloin 23-vuotias Kulmuni jäi vain 300 äänen päähän kansanedustajan paikasta.
 Neljä vuotta myöhemmin myös moni Lapin ulkopuolella kiinnostui. Kuka on tämä tuore keskustan kansanedustaja, joka sai kirkkaasti yli 9 000 ääntä ja nousi ääniharavana eduskuntaan, ohittaen jopa itsensä Paavo Väyrysen?
 – Sama epätoivo, joka vaivaa keskustaa puolueena, vaivaa myös monia suomalaisia, Katri Kulmuni uskoo. Laura Hyyti / Yle
 Kahdeksan kysymystä keskustan puheenjohtajaehdokkaille Mitä teet aamulla ensimmäisenä? Ennen olisin sanonut, että kävelen vessaan harjaamaan hampaat. Nykyään vastaus taitaa olla se, että katson puhelinta. Ketä poliitikkoa ihailet? Vuosina 1954–1957 opetusministerinä toiminutta  Kerttu Saalastia  (kesk.) Hänessä yhdistyivät kotiseuturakkaus ja sivistyspoliitikko. Mitä aiot tehdä 60-vuotiaana? Kunpa saisin elää siihen asti. Elämään täytyy suhtautua niin, että mennään askel kerrallaan. Mikä on voimabiisisi? Musiikkimakuni on ehkä jäänyt 1980-luvulle. Mutta voimabiisi voisi olla ysäriä, eli Oasiksen  Wonderwallin . Entä lempikirjasi? Täällä pohjantähden alla  on jättänyt jäljen. Se nousee vuosienkin jälkeen mieleen. Mikä on lempiruokasi? Lasagne. Se on hyvä kotiruoka. Voisitko jatkaa vastaehdokkaasi Antti Kaikkosen varapuheenjohtajana? Varapuheenjohtajakauteni päättyy vuonna 2020. Jos puoluekokous valitsee  Kaikkosen , niin totta kai häntä silloin tuen. En lähde ovet paukkuen mihinkään. Kehu kilpailijasi: mitä hänellä on, mitä sinulla ei? Antti Kaikkonen on sosiaalisesti todella lahjakas, hauska seuramies ja hyvä tarinankertoja. Minulla on huomattavasti huonommat vitsit.
 Torniosta kotoisin oleva  Kulmuni syntyi poliittisesti aktiiviseen perheeseen. Isä oli mukana keskustan paikallisyhdistyksessä, kotona pidettiin tupailtoja.
 Kyllä Kulmuni silti kertoo harkinneensa muitakin puolueita. Sdp ja kokoomus karsiutuivat heti pois, sillä ne olivat ”keskittämispuolueita”. Vasemmistoliitto taas ei tarjonnut sopivaa yrittäjähenkisyyttä. Niinpä Kulmuni liittyi keskustan jäseneksi 18-vuotiaana.
 Nyt hänen puolueensa on ahdingossa. Hallinto kyllä rullaa ja asiat hoidetaan. Mutta puoluetta ei johda kukaan.
 Se näkyy oireiluna. Puolueväki kokee tilanteen epäselvänä, riidat ja konfliktit kärjistyvät. Keskustalaisten ei ole hyvä olla. Kannatus on ollut jo pitkään alle 15 prosentin.
 – Ehkä meillä on ollut pidemmän aikaa sellainen puhumattomuuden kulttuuri, Kulmuni sanoo.
 – Jossain vaiheessa isoista jännitteistä tuli taakka ja rasite. Eikä tämä ole vain viimeisten vuosien, vaan koko 2000-luvun ongelma.
 Sen hän haluaisi muuttaa. Siksi Kulmuni ilmoitti kesäkuussa tavoittelevansa puolueen puheenjohtajan paikkaa. Viikko sitten hän kertoi kampanjoivansa  toivon  puolesta.
 Siitä tulee mieleen kokoomuksen vanhat ”toivotalkoot” yli kymmenen vuotta sitten. Ja  Barack Obaman   Hope -kampanja.
 – Sama epätoivo, joka vaivaa keskustaa, vaivaa myös monia suomalaisia, Kulmuni selittää.
 – Meillä on paljon huolia ja murheita erilaisista asioista. Toisia ahdistaa ilmastonmuutos, jotkut pelottelevat maahanmuutolla. Mutta keskustan pitäisi luoda ihmisille toivoa ja tarjota ratkaisuja. Ei kaikki ole niin toivotonta kuin miltä näyttää.
 Kulmuni ajattelee, ettei aluepolitiikassa ole kyse vain maaseudusta tai harvaanasutuista alueista. Helsingissä vuokrat nousevat ja päiväkodit saattavat olla yllättävän kaukana kotoa.
 Lukion jälkeen Kulmuni  haki ja pääsi Lapin yliopistoon opiskelemaan kansainvälisiä suhteita. Myös Helsingin yliopistoa hän harkitsi, mutta Rovaniemellä tunnelma tuntui paremmalta.
 Kuten moni poliitikko, myös Kulmuni toimi opiskelijapolitiikassa. Keskustanuorissa ja ylioppilaskunnassa hän koki, että maakuntien korkeakoulut ovat toisinaan uhattuina.
 Toivon lisäksi Kulmuni haluaakin kampanjoida kotiseutujen puolesta.
 Tarkoittaako se samaa asiaa kuin perinteinen aluepolitiikka?
 – Voi sitä siksikin kutsua.
 Mutta Kulmuni ajattelee, ettei aluepolitiikassa ole kyse vain maaseudusta tai harvaanasutuista alueista. Helsingissä vuokrat nousevat ja päiväkodit saattavat olla yllättävän kaukana kotoa.
 – Myös näiden kotiseutujen alueella epätasa-arvoa pitäisi pystyä kitkemään, hän sanoo.
 – Että missä tahansa, missä ihminen asuu, täytyy olla hyvä lähiyhteisö. Se on se juttu, miksi keskusta on olemassa.
 Lue myös:   Näin Katri Kulmuni vastasi Ylen vaalikoneeseen eduskuntavaalien alla
 Aluepolitiikkaa pidetään keskustan leipälajina. Mutta entä jos se ei enää puhuttele kaupungistuvaa Suomea? Entä jos poliittinen polarisaatio rokottaa entisestään puolueita, jotka eivät osaa päättää, ovatko ne konservatiiveja vai liberaaleja?
 – Eikö kaupungistuminen ole jatkunut 10 000 vuotta, ja ihmisillä on kuitenkin edelleen kotiseutuja? Kulmuni kysyy.
 – Konservatiivit ja liberaalit ovat aina mahtuneet keskustaan, koska keskustalaisia yhdistää omaan lähiyhteisöön vaikuttaminen. Ihmiset saavat olla näistä kysymyksistä sitä mieltä kuin ovat.
 Antti Rinteen (sd.) hallituksen ministerit ovat kiertäneet Suomen kirjastoja hallituksen kirjastokiertueella. Kulmuni vieraili Kemijärven kirjastossa 5. elokuuta 2019. Uula Kuvaja / Yle
 Kulmuni kertoo kampanjalehdessään , että hän harkitsi myös vihreitä. Mutta se kariutui ”luontosuhteeseen”: Kulmunin mukaan hänelle luontosuhde on ”maaseudun ihmisen luontosuhde”, ei ”asfalttivihreiden romantisoitu ja tosielämälle vieras yhteys”.
 Ja lapsuudesta on ikäviä muistoja kettutytöistä, jotka päästivät kotikylässä minkit irti.
 Kulmuni korostaa haastattelussa, että keskustan vahvuus on sen kyky yhteistyöhön. Viime kaudella tultiin toimeen oikeiston kanssa, nyt tullaan toimeen vasemmiston ja vihreiden kanssa.
 Tai niin ainakin sanotaan. Julkisuudessa keskusta ja vihreät näyttävät riitelevän keskenään. Sdp:n puheenjohtaja  Antti Rinne  saa soitella Kulmuninkin puoluetovereille, pyytää heitä rauhoittumaan.
 – Ainahan pääministeri joutuu pitämään koko palettia kasassa. Kun on viisi puoluetta, niin kaikilla on omia painotuksia ja intressejä. Välillä kuohahtaa ja tunteet leiskahtaa, Kulmuni pohtii.
 – Silloin voi muistuttaa, että me olemme kaikki kuitenkin yhdessä sovitun hallitusohjelman takana.
 Kulmuni muistuttaa, että myös keskusta ja vihreät ovat tehneet aiemmin yhteistyötä, ihan onnistuneesti.
 – Varmaan se jännite tulee siitä, että molempien logot on vihreitä. Minä ajattelen, että eihän vihreys ole mikään yksinoikeus kellekään. Meillä on vähän hankausta siitä, että millaisesta vihreydestä on kysymys.
 Vihreyden laji mietityttää myös puolueen sisällä. Puolueen suhdetta ympäristöön olisi mietittävä tarkoin tulevina vuosina, moni puoluetoveri arvioi.
 Puheenjohtajakisailu näyttää tasaiselta. Maaseudun Tulevaisuuden tuoreessa kyselyssä kansa suosii hieman enemmän Antti Kaikkosta, Puolueväelle tehdyistä kyselyistä ei nouse selvää suosikkia.
 Keskusta on 2000-luvulla  kerran aiemminkin kärsinyt historiallisen tappion ja pystynyt nousemaan. Kohtalon kysymys kuuluu, onnistuuko se toista kertaa.
 Kulmuni ajattelee, että edellytykset ovat hyvät. Keskusta on hänen mukaansa suomalaisen politiikan tasapainottava voima, joka on onnistunut uudistumaan kerta toisensa jälkeen – kunhan se vain saa rivinsä suoriksi ja suuntansa selkeäksi.
 Katri Kulmuni luottaa keskustaan, mutta hän onkin niin keskustalainen kuin olla ja voi. Voivatko ihmiset, jotka eivät ole samalla tavalla aatteeseen kasvaneita, samastua häneen?
 – Minun tarinani on yksi kertomus keskustalaisuudesta, mutta mukaan mahtuu monia muitakin. Keskustassa on seinät leveällä ja katto korkealla, Kulmuni sanoo.
 Puheenjohtajakisailu näyttää tasaiselta.  Maaseudun Tulevaisuuden tuoreessa kyselyssä  kansa suosii hieman enemmän  Antti Kaikkosta . Puolueväelle tehdyistä  kyselyistä ei nouse selvää suosikkia . Suuria eroja Kaikkosen ja Kulmunin mielipiteistä on niin ikään turha etsiä.
 Lue myös:   Toinen sanoo "mie" ja toinen "mä", mikä muu erottaa keskustan johtajakisaajat Kaikkosen ja Kulmunin toisistaan? Ainakin menokuri ja kurinpito
 Suuret piirit ratkaisevat ehdokkaiden kohtalon. Kulmuni pohtii, että hänen omalla kohdallaan se tarkoittaa pohjoisten piirien kannatusta.
 Puolueessa puheenjohtajakilpailuun on kaivattu myös lisää ehdokkaita. Eivätkö Kulmuni tai Kaikkonen kelpaa?
 – Ehkä se kertoo siitä perinteestä, mikä keskustassa on. Meillä on kyllä rähisty ja pistetty ehdokkaita selkä seinää vasten, Kulmuni pohtii.
 – Keskustassa ei pelätä yhteenottoja. Se on terveen kansanliikkeen mieltä.
 Myös puolustusministeri Antti Kaikkonen pyrkii keskustan puheenjohtajaksi. Ylen juttu Antti Kaikkosesta ilmestyy ensi lauantaina.
 Lue lisää:
 Analyysi: Vastaukset ”Vanhasen vaalikoneeseen” eivät paljasta linjaeroa keskustan puheenjohtajakisailijoiden väliltä
 Analyysi: Paniikissa pyörivä keskusta on Rinteen hallituksen heikoin lenkki

Keskustaa on vaivannut puhumattomuuden kulttuuri, sanoo puheenjohtajaksi pyrkivä Katri Kulmuni – "Meidän pitäisi luoda ihmisille toivoa"


Summary: Pirkanmaalla kaksi kuntaa on valinnut erilaiset lähestymistavat järvenrantojen käyttämiseen.

Rantarakentaminen on hyvin haluttua, tietää yhdyskuntasuunnittelun professori  Juho Rajaniemi  Tampereen yliopistosta.
 – Meressä ja järvessä on jotakin rauhoittavaa, jota halutaan katsella. Tämä ei ole pelkästään suomalainen ilmiö. Näköala vesistöön on monen ihmisen unelma.
 Innosta päästä asumaan liplattavan veden äärelle kertoo sekin, että Tampereen naapurikaupungin Nokian suunnitelma kaavoittaa omarantaisia tontteja nelisen kilometriä keskustasta on saanut puhelimet pirisemään. Ostajia olisi.
 Nokia haluaa myyntituloja, lähiasukas säilyttää maiseman
 Nokian Viinikanniemi sijaitsee noin neljä kilometriä Nokian keskustasta. Kapean kannaksen päässä oleva niemi on kuin saari, ja se on ollut jo vuosikymmeniä leirintäalueena.
 Viimeisin kaavaluonnos Viinikanniemestä oli kuntalaisten nähtävillä viime vuonna.  Matias Väänänen / Yle
 Nokian valtuusto päätti vuonna 2014, että Viinikanniemestä tulee asuinalue. Kaupunki aikoo myydä omarantaisia omakotitontteja eniten maksaville.  Kaavaluonnos  (kaavakartta Nokian kaupungin sivuilla) sallisi saunat ihan rantaviivassa. Kaikille yhteinen rantapolku olisi haave vain.
 – Yleensä tällaisia reitistöjä pyritään jättämään rantaan, mutta tässä tapauksessa, koska on jo voimassa oleva rakentamisen salliva kaava, jota muutetaan, niin ei olla nähty tarpeelliseksi sellaista kateuspolkua, tai mikä se sitten nimeltään onkaan, jättää tähän rantaan, kertoo hiljattain Nokian maankäyttöjohtajana aloittanut  Kari Stenlund .
 Asemakaavan laadinta Viinikaniemeen on venähtänyt. Leirintäalueen yrittäjä on saanut jatkoa vuokrasopimukseensa aina vain vuoden kerrallaan.
 – Mehän sen kuulemme, ei suinkaan kaupunki, miten asiakkaat valittavat. Todella vaikeaa on, yrittäjä  Jukka Miettinen  sanoo.
 Leirintäalueen vuokrasopimus päättyy vuoden vaihteessa. Jukka Miettinen haluaisi jatkaa yrittäjänä ja investoida uusiin rakennuksiin. Nyt moni paikka on vähän rempallaan. Matias Väänänen / Yle
 Nyt odotellaan uusimman luontoselvityksen tuloksia. Uusi kaavaehdotus saataneen kuntalaisten nähtäväksi syksyllä. Valtuusto pääsee päättämään asemakaavasta aikaisintaan ensi vuonna.
 Nokialla kerätään nimiä sen puolesta, että Viinikanniemi säilyisi leirintäalueena. Kuntalaisaloitteen laatineen  Marjo Vuorelan  mielestä alueen muuttaminen tehokkaasti rakennetuksi pientaloalueeksi rantasaunoineen tuhoaisi turmeltumattoman luonnonmaiseman koko Sotkanvirran alueelta sekä Liukuslahden kaikilta rannoilta katsottuna.
 – Maisemalliset ja luonnonsuojelulliset asiat on se ykkönen. Kaavaluonnos ei vastaa meidän tämän päivän rantarakentamisen määräyksiä millään muotoa. Ranta on suojeltava.
 Marjo Vuorela vastustaa Viinikanniemen kaavaluonnosta, vaikka uskoo, että se nostaisi myös hänen tonttinsa hintaa. "Henkilökohtaisesti se sataa mun laariin, koska asun omatonttisessa omakotitalossa lahden toisella puolella."  Matias Väänänen / Yle
 – Kunnan tehtävä ei ole palvella elinkeinoelämää vaan kuntalaisiaan. Tässä on kyseessä suora tulonsiirto elinkeinoelämälle ja keinotekoinen maan hinnan kasvattaminen kilpailutuksella. Tuntuu hyvin kohtuuttomalta kaikkia muita kuntalaisia ajatellen.
 Kuntalaisaloitteeseen  on kertynyt tähän mennessä yli 400 nimeä, joista noin 300 on kunnan asukkaita.
 Lue lisää Nokian Viinikanniemen kaavoitusprosessista:
 Nokian Viinikanniemen leirintäalue kaavoitetaan asumiselle  (2014) Rantojen rakentamispaineet kasvavat kasvukeskusten liepeillä  (2014)
 Ranta tonttimaaksi vai virkistykseen?
 Suomessa riittää rantaa. Rannoistamme ehkä vain 10–15 prosenttia on rakennettua ympäristöä.
 Tosin hyvällä paikalla sijaitsevia rantoja, joille ylipäätään on mahdollista ja järkevää rakentaa, on kuitenkin melko vähän, professori Juho Rajaniemi sanoo.
 – Monissa isommissa kaupungeissa on vapautunut ja vapautuu muusta käytöstä rantoja, joihin halutaan muuttaa asumaan.
 Esimerkkinä näistä asumiseen asemakaavoitettavista kohteista Rajaniemi nostaa esiin Helsingin Kalasataman ja Tampereen keskustan tuntumassa sijaitsevan Viinikanlahden, jossa vielä nyt toimii jonkin aikaa jätevedenpuhdistuslaitos.
 Pienemmissä paikoissa rannan virkistyskäyttö ja toisaalta tonttien myynnistä saatavat tulot ovat poliittisessa harkinnassa vastakkain.  Juho Rajaniemi
 Suurissa kaupungeissa kaavoittajat jättävät usein rantaviivan julkiseen käyttöön esimerkiksi puistoiksi, leikkikentiksi ja yleisiksi uimarannoiksi.
 – Sen sijaan pienemmissä paikoissa rannan virkistyskäyttö ja toisaalta tonttien myynnistä saatavat tulot ovat poliittisessa harkinnassa vastakkain, Rajaniemi sanoo.
 Maankäyttöpolitiikka vaihtelee paljon kunnittain. Rajaniemen havainnon mukaan keskuskaupunkien ja niitä ympäröivien kuntien käytännöissä on eroja sen mukaan, miten paljon rannoille kohdistuu virkistystoiveita.
 Omarantaisista tonteista kunta saa selvästi suuremmat tulot kuin ei-omarantaisista, ja tämä kutkuttaa myös Nokian kaupungin päättäjiä.
 Viinikanniemen arvoksi arvioitiin vuonna 2014 noin 4 miljoonaa euroa. Maankäyttöjohtaja Kari Stenlund arvelee, että Nokia saattaisi saada tonttien tarjouskilpailusta enemmänkin. Matias Väänänen / Yle
 Rantakaistaleen lunastus repi Pirkkalaa vuosikausia
 Tampereen kaksi naapurikuntaa Nokia ja Pirkkala näyttäisivät menevän rantojen käytössä poliittisesti eri suuntiin.
 Samoihin aikoihin, kun Nokia käynnisti omarantaisten omakotitonttien kaavoituksen, naapurikunta Pirkkala aloitti Niemenmaan vajaan hehtaarin rantakaistaleen lunastuksen vuonna 2013.
 Asukkaat saivat kunnalta kesän alussa kirjeen, jossa heille annettiin kuukausi aikaa tyhjentää ranta irtaimistosta ja luovuttaa rantasaunojen avaimet.  Ville Hakonen / Yle
 – Keskustan kehittäminen on riippuvainen siitä, että meillä on riittävät virkistysalueet, kaavoitusjohtaja  Matti Jääskeläinen  perustelee suuria tunteita herättänyttä lunastusta.
 Rantarakentamisessa Pirkkalan esikuvina on kaavoitusjohtaja Jääskeläisen mukaan mm. Tampere, Jyväskylä ja Lahti. Kunta ei ole kaavoittanut enää ainakaan kymmeneen vuoteen rantaan rajoittuvia rakennuspaikkoja.
 Ihan keskustan tuntumassa sijaitseva Niemenmaan ranta kaavoitettiin puistoksi alun perin jo 1980-luvulla. Asemakaavassa kaistale on ajateltu yhteydeksi Virkaniemen ulkoilualueelle.
 Tänä syksynä Pirkkalan kunta pääsee vihdoin aloittamaan Niemenmaan rantapuiston ja -reitin suunnittelun. Kunta lunasti hehtaarin rantakaistan tontinomistajilta noin kahdella miljoonalla eurolla pitkän kiistan jälkeen.
 Oikeustaistelu korvauksista päättyi korkeimman oikeuden päätökseen toukokuun lopulla. Asukkaille annettiin kuukausi aikaa siirtää henkilökohtainen omaisuus pois ja luovuttaa neljän rantasaunan avaimet. Vasta yksi avain on palautettu.
 Niemenmaan rannan lunastus on herättänyt suuria tunteita Pirkkalassa. Kunnan pormestari  Marko Jarva  sanoo, että kunta neuvottelee nyt asukkaiden kanssa mahdollisimman sujuvasta tavasta edetä. Asiaa on tarkoitus käsitellä kunnanhallituksessa reilun viikon kuluttua.
 Lue lisää Pirkkalan Niemenmaan rantakiistasta:
 Pirkkala ei äänestä Niemenmaan rantakaistaleesta  (2019) Pirkkalan vuosia kestäneelle rantariidalle ei näy loppua – uudessa aloitteessa vaaditaan kansanäänestystä  (2018) Pirkkalan kunta hävisi maaoikeudessa – korvaukset voivat nousta 2,4 miljoonaan euroon  (2017) "Harvinaisen kovaa painostusta" – maa-alueiden lunastaminen repii Pirkkalassa  (2016)
 Oma vai yhteinen ranta?
 Tampereen yliopiston yhdyskuntasuunnittelun professori Juho Rajaniemi ei halua ottaa kantaa yksittäisiin kaavahankkeisiin. Omarantaiset vakituiseen asumiseen tarkoitetut tontit ovat hänen mielestään hyvinkin tätä päivää, koska niitä kaavoitetaan paljon.
 – Kaavoista päättävät valtuustot ovat tässä suhteessa poliittisilta näkemyksiltään hyvin erilaisia. Haluaisin uskoa, että päättäjät ovat ymmärtäneet, että keskustojen lähellä on varsin rajallisesti sellaisia ranta-alueita, jotka on helppo ottaa asuinkäyttöön. Kun mennään kauemmas keskustoista, päätös on tehtävä tapauskohtaisesti.
 Suomen ympäristökeskuksesta kerrotaan, että täsmällisiä tilastotietoa ei ole saatavissa siitä, minkä verran kunnat piirtävät kaavakarttoihinsa rantaan rajoittuvia rakennuspaikkoja vakituiselle asutukselle. Viime vuosina hyväksytyissä ranta-asemakaavoissa niitä on runsaasti, mutta luku ei kerro koko totuutta. Rantarakentamista kun säädellään monilla muillakin kaavoilla ja mm. poikkeusluvilla.
 Yhdyskuntatekniikan päällikkö  Paavo Taipale  Kuntaliitosta sanoo, että erityisesti suurissa kaupungeissa omarantaiset omakotitontit ovat harvinaisuus.
 – Kyllä se valtavirtaa on, että kasvukeskuksissa rannat pyritään jättämään yleiseen käyttöön.

Rantarakentaminen kuumentaa tunteita tuhansien järvien Suomessa: kaavoitetaanko luksustontteja vai pidetäänkö rannat koko kansan omaisuutena?


Summary: Presidentti Trumpia on arvosteltu empatian puutteesta El Pason ja Daytonin joukkoammuskelujen jälkimainingeissa.

Yhdysvaltain ensimmäisen naisen  Melania Trumpin  julkaisema kuva hänen ja presidentti  Donald Trumpin  vierailusta El Pason sairaalassa on saanut osakseen runsaasti arvostelua.
 Trumpit vierailivat aiemmin tällä viikolla Del Sol -sairaalassa tapaamassa joukkoampumisen uhreja ja heitä hoitavaa lääkintähenkilökuntaa.
 Trumpit poseeraavat hymyillen kuvassa kaksi kuukautta vanhan vauvan kanssa, joka menetti molemmat vanhempansa Walmart-kaupassa tapahtuneessa joukkoampumisessa. Presidentti Trump pitää kuvassa peukkua pystyssä.
 Vauvalta murtui ammuskelun yhteydessä sormia, kun hänen äitinsä yritti suojella tätä luodeilta. Vauva oli jo päästetty sairaalahoidosta, mutta hänet tuotiin Valkoisen talon pyynnöstä takaisin sairaalan presidenttiparin vierailun ajaksi. Kuvassa esiintyvä mies on vauvan setä ja Trumpin kannattaja. Myös vauvan menehtynyt isä kannatti presidenttiä.
 Presidentti Trumpin avustajat kielsivät lehdistöltä pääsyn sairaalaan vierailun aikana. He perustelivat kieltoa sillä, ettei Trumpien vierailussa ollut kyse ”valokuvaustilaisuudesta.”
 Trump ei tavannut Del Sol -sairaalassa yhtäkään joukkoammuskelussa vammoja saanutta ja vielä hoidossa olevaa potilasta. Kolme potilaista oli liian huonossa kunnossa tavatakseen presidenttiä tai he eivät puhuneet englantia. Viisi potilaista kieltäytyi tapaamisesta Trumpin kanssa.
 Presidenttiä on arvosteltu empatian puutteesta joukkoammuskelujen jälkimainingeissa. Näin kommentoivat myös El Pason sairaalan lääkärit Trumpien vierailun jälkeen, kirjoittaa  The Guardian . Trump kehuskeli vierailun aikana, että hänen kampanjatilaisuutensa veti pari viikkoa sitten enemmän ihmisiä El Pasossa kuin demokraattien presidenttiehdokkaan  Beto O’Rourken  tilaisuus. Paikan päällä tilaisuutta kuvanneen henkilön videolla näkyy, kuinka Trump kuvailee sairaalahenkilökunnalle O’Rourkea ”hulluksi”.
 Uutiskanava  CNN  kertoo, että osa Trumpin avustajista on myöntänyt, ettei Trumpin vierailu El Pasoon ja niin ikään joukkoampumisesta toipuvaan Daytoniin sujunut aivan suunnitelmien mukaan. CNN:n mukaan Trump oli moittinut avustajiaan siitä, että nämä olivat pyrkineet pitämään toimittajat ja kameramiehet hänestä kaukana vierailujen aikana. Trump koki, ettei hän saanut tämän vuoksi tarpeeksi kunniaa vierailuistaan.
 WP: Texasin ampuja tunnusti poliisille tähdänneensä meksikolaisiin
 Washington Post -lehti  kertoi perjantaina, että El Pason joukkoampumisesta epäilty mies oli kertonut poliisille tähdänneensä meksikolaisiin.
 Poliisin mukaan epäilty ampuja antautui poliisille heti iskun jälkeen. Poliisi huomasi Walmartin läheiseen risteykseen pysähtyneen auton, josta epäilty nousi kädet ilmassa.
 Washington Postin haltuunsa saaman poliisin asiakirjan mukaan epäilty tunnusti teon antautumisen yhteydessä.
 Miestä vastaan on nostettu murhasyytteet. Murhasyytteistä saattaa Texasin osavaltiossa seurata kuolemantuomio.
 Mark Ralston / AFP
 Liittovaltion viranomaiset ovat kutsuneet ampumista terroristiseksi teoksi ja pohtivat viharikossyytteiden asettamista. Viranomaiset uskovat, että El Pason joukkoampuja julkaisi ennen hyökkäystä verkon keskustelupalstalla rasistisen kirjoituksen, jossa paasasi "latinalaisamerikkalaistaustaisten tunkeutumisesta Texasiin".
 Epäilty on pysynyt vangittuna pidätyksestä lähtien. Poliisin mukaan hän on ollut yhteistyökykyinen ja vastannut esitettyihin kysymyksiin.
 The Guardian: Anger as grinning Trump gives thumbs-up while Melania holds El Paso orphan
 CNN: Trump visits didn't go as planned, his aides say
 WP: Shooting suspect said he was targeting ‘Mexicans,’ police say

Melania Trumpin julkaisema Twitter-kuva El Pason sairaalasta herättää suuttumusta


Päijät-Hämeessä Heinolassa palaa useampi hehtaari metsää.
 Päivystävän palomestarin arvion mukaan paloalue on noin puolitoista hehtaaria. Vaikeakulkuinen ja pimeä metsä vaikeuttaa sammutustöitä ja paloalueen arvioimista. Palomestarin mukaan paloa rajataan parhaillaan, ja palo etenee rauhallisesti.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen metsäpalosta hieman ennen aamukahta, kun lähialueen mökkiläinen ilmoitti savunhajusta.
 Palopaikka on Pikijärvien lähellä, eikä alueelle mene tietä. Päijät-Hämeessä on voimassa metsäpalovaroitus.

Heinolassa suuri metsäpalo – vaikeakulkuinen, pimeä metsä hidastaa sammutustöitä


Britannian bruttokansantuote supistui toisella vuosineljänneksellä 0,2 prosenttia edellisen neljänneksen tasolta, kertoi maan tilastovirasto perjantaina.
 Britannian talous supistui ensi kertaa sitten vuoden 2012 lopun. Kansantuotteen kehitystä painoivat etenkin valmistavan teollisuuden ja rakentamisen heikkous.
 Samalla brittitaloutta rasittavat maan EU-eroon liittyvä epävarmuus sekä heikentyvä kansainvälinen taloussuhdanne.
 Uudet talousluvut lisäävät pelkoja Britannian ajautumisesta taantumaan. Vakiintuneen määritelmän mukaan kansantalous on taantumassa, kun bkt supistuu kahtena peräkkäisenä vuosineljänneksenä.
 Vuoden alussa eli tammi-maaliskuussa Britannian talous kasvoi 0,5 prosenttia aiemmasta neljänneksestä.

Britannian talous supistui ensi kertaa lähes seitsemään vuoteen


Summary: Lähes puolet kyselyyn osallistuneista aikoo rajoittaa lentomatkustamista ilmastosyistä.

Suomalaisista 87 prosenttia aikoo tulevaisuudessa kierrättää ja lajitella jätteitä ja tavaroita omana ilmastotekonaan, selviää Kunnallisalan kehittämissäätiön tutkimuksesta. Siinä selvitettiin suhtautumista ilmastonmuutosta hillitseviin tekoihin.
 Kaksi kolmesta aikoo myös tinkiä kulutuksestaan. 55 prosenttia suunnittelee lomailua kotioloissa matkustamisen sijaan. Lähes puolet, 47 prosenttia aikoo rajoittaa lentomatkustamista ilmastosyistä. Kaksi viidestä ei näe tähän syytä.
 49 prosenttia ei aio vähentää lihan syöntiä, mutta 54 prosenttia on valmis lisäämään tai suosimaan kasvisruokailua.
 Vähiten omakseen suomalaiset kokevat rahan lahjoittamisen ilmastonmuutoksen torjuntaan sekä päästöjen hyvittämisen vapaaehtoisilla maksuilla. Yli puolet vastaajista ilmoitti, ettei ole valmis näihin toimiin.
 Kantar TNS:n tekemään tutkimukseen haastateltiin kesäkuussa hieman yli tuhat 18-79-vuotiasta suomalaista.
 Lisää aiheesta:
 Suomalaiset syövät nyt enemmän lihaa kuin koskaan – Professori: Lihansyönti ei vähene verotuksella tai muilla tempuilla
 Näin voit parantaa ilmastoraportin synkkiä lukuja – Ruoan heittäminen roskikseen ei ole pikkujuttu

Suomalaiset suopeita kierrättämään ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi, mutta rahaa ilmastotekoihin ei haluta laittaa


Summary: Presidentti Trump totesi perjantaina, että Yhdysvaltain ja Etelä-Korean sotaharjoitukset selittävät sen, miksi Pohjois-Korea on tehnyt viime aikoina useita ohjuskokeita.

Pohjois-Korea jatkaa viime viikkoina kiihtyvällä tahdilla tekemiään asekokeita. Maa laukaisi jälleen lauantaina kaksi tunnistamatonta ammusta Japaninmereen, kertoo Etelä-Korean puolustusvoimien esikunta uutistoimisto Yonhapin mukaan.
 Puolustusvoimat kertoo analysoivansa tilannetta ja olevansa valmiustilassa.
 Pohjois-Korea on viime viikkoina tehnyt useita asekokeita. Se on muun muassa ampunut ballistisia ohjuksia mereen.
 Maa on sanonut haluavansa asekokeillaan varoittaa Etelä-Koreaa ja Yhdysvaltoja, joiden yhteiseen sotilasharjoitukseen se on suhtautunut kriittisesti.
 Presidentti  Donald Trump  kertoi perjantaina ymmärtävänsä Pohjois-Korean johtajaa  Kim Jong-unia  sen jälkeen, kun hän oli saanut Kimiltä "hyvin kauniin kirjeen".
 Trump sanoo Kimin ilmaisseen kirjeessä tyytymättömyytensä Yhdysvaltain ja Etelä-Korean sotaharjoituksiin. Trump totesi olevansa samaa mieltä Kimin kanssa.
 – Minäkään en ole koskaan pitänyt sotaharjoituksista, Trump sanoi toimittajille.
 Lisää aiheesta:
 Trump kertoo saaneensa Pohjois-Korean Kimiltä torstaina hyvin kauniin kirjeen – "Minäkään en ole koskaan pitänyt sotaharjoituksista"

Pohjois-Korea on jatkanut jälleen asetestejään


Summary: Venäjällä on sattunut lyhyessä ajassa useita asevoimiin liittyviä onnettomuuksia.

Ainakin viisi ihmistä on kuollut ja kolme loukkaantunut onnettomuudessa armeijan tukikohdassa Arkangelissa Pohjois-Venäjällä, kertoo Venäjän valtion ydinvoimayhtiö Rosatom. On epäselvää, liittyykö Rosatomin ilmoitus torstaina kahden ihmisen hengen vaatiineseen turmaan samalla alueella.
 Rosatomin mukaan turma sattui, kun työntekijät testasivat nestemäisellä polttoaineella toimivan ohjuksen moottoria.
 Torstaina kerrottiin, että kaksi sotilasalueen siviilityöntekijää kuoli ja useita ihmisiä loukkaantui räjähdyksessä.
 Räjähdys tapahtui merivoimien testialueella lähellä Nenoksan kylää kesken testauksen. Alueella testataan ydinsukellusveneiden mannertenvälisten ohjusten moottoreita.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Venäläinen Rosatom-yhtiö: Viisi työntekijää kuollut onnettomuudessa


Summary: Osa samassa veneestä olleista matkustajista yritti pelastaa miestä siinä kuitenkaan onnistumatta.

Helsingissä keski-ikäinen mies on hukkunut pudottuaan vuokraveneestä veteen, kertoo päivystävä palomestari.
 Palomestarin mukaan osa samassa veneestä olleista matkustajista oli hypännyt pudonneen perään ja yrittänyt pelastaa häntä siinä kuitenkaan onnistumatta.
 Ensimmäisenä paikalle saapuneen pelastuslaitoksen yksikön sukeltajat sukelsivat miehen laiturin ja aluksen välistä. Ensihoito yritti elvyttää miestä, mutta siinä ei onnistuttu.
 Onnettomuus sattui Jätkäsaarenlaiturin läheisyydessä hieman ennen iltayhtätoista.

Auttamisyritykset epäonnistuivat – mies hukkui Helsingissä pudottuaan veneestä


Summary: Uudet vaatteet, reppu ja penaali ovat monille syksyinen rituaali, jonka hintalappu ei välttämättä ole suuri. Osallistu keskusteluun.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan yleistukkukauppa

Kuopiolainen kahden pojan äiti  Tiina Weisell  on saanut koulun alkuun palamaan rahaa jo satoja euroja.
 Kodin pöydillä on siellä täällä vaatepinoja, kyniä, penaaleja, vihkoja ja uudet kesälomareissulta hankitut koulureput. Uutta tavaraa on runsaasti.
 – Pojat ovat venyneet kesän aikana niin paljon, että vaatteita on joutunut ostamaan paljon, kertoo Weisell hymyillen.
 Tilanne on useimmissa lapsiperheissä kesän jälkeen sama. Kesä on viiletetty kevyemmissä kausivaatteissa ja syksyn tullen lahkeet ovat jääneet lyhyiksi.
 Myös esimerkiksi harrastuksiin ja liikuntavälineisiin menee Weisselin mukaan oma siivunsa.
 Weisellin alakouluikäiset lapset ovat kuitenkin sen verran pieniä, etteivät ainakaan vielä osaa vaatia tiettyjä merkkejä tai tuotteita. Tämä helpottaa kustannuspaineita.
 Kuopiolainen Tiina Weisell on ostanut pojilleen vaatteita koulua varten pitkin kesää. Sami Takkinen / Yle
 Ostokset voivat olla rituaali
 Lapsiperheiden kulutuksessa on koulujen alkamisen aikaan selvä piikki, sanoo kulutustutkija, sosiologian professori  Terhi-Anna Wilska  Jyväskylän yliopistosta.
 Pakollisten hankintojen lisäksi moni haluaa aloittaa syyskauden hankkimalla lapsille uusia vaatteita. Tähän on lasten kesävenähdyksen lisäksi muitakin syitä.
 – Se on tietynlainen rituaali. Hankinnat eivät kuitenkaan välttämättä ole mitään kalliita, kuvailee Wilska.
 Samaa sanoo kuopiolaisäiti Tiina Weisell, jonka mukaan koulutarvikeostokset voivat olla jopa vanhemmille tärkeämpiä kuin lapsille.
 – Itsekin huomasin ajattelevani, että millonkas sitä lähdetään kynä- ja kumiostoksille, kun äiti on pienempänä käynyt, hymyilee Weisell.
 Keskimäärin lapsiperheet käyttävät koulujen alkuun Varkauden Prisman johtaja  Outi Rojon  arvion mukaan useita satoja euroja. Summa vaihtelee tarpeen ja lasten määrän mukaan.
 Sekä Rojo että Kuopion Päivärannan Citymarketin tavaratalon K-kauppias Pasi Toppari kertovat, että koulujen alku on varsin vilkasta ostosaikaa. Tämän vahvistaa myös esimerkiksi Keskon myyntitilastot elokuulta.
 – Tänä vuonna tätä myyntiä on vauhdittanut myös veronpalautukset, jotka tulivat nyt jo elokuun alussa, Rojo sanoo.
 Varkauden Prisman johtaja Outi Rojon mukaan koulujen alku näkyy myynnissä joka syksy. Sami Takkinen / Yle
 Keskiverto suomalaisperhe selviää hankinnoista
 Useimmille suomalaisille lapsiperheille kouluun liittyvät hankinnat eivät tutkija Terhi-Anna Wilskan mukaan tuota kuitenkaan ylitsepääsemättömiä taloudellisia ongelmia.
 Hän muistuttaa, että vanhemmat voivat selvitä hankinnoissa jopa muutamilla kympeillä. Reppuja, lenkkareita ja vaatteita voi saada edullisestikin.
 – Koulujen alku on haasteellinen nimenomaan vähävaraisille perheille.
 Kalleimmat kustannuserät liittyvät teknologiaan. Erityisesti toisella asteella kannettava tietokone on välttämätön ja älypuhelimia joudutaan hankkimaan jo alakouluikäisille.
 Älypuhelin on yksi kalleimmista hankinnoista lapsiperheissä. Sami Takkinen / Yle
 Tavallinen karvalakkimalli ei riitä enää ekaluokkalaisillekaan.
 – Älypuhelimen rooli on isompi kuin aikaisemmin. Se on tärkeä myös kaveripiirin kannalta, pohtii Wilska.
 Kuopiolaisen Tiina Weisellin keino välttää rahanmenon kertarysäys on ostosten jaksottaminen. Hän tekee hankintoja pitkin kesää esimerkiksi alennusmyynneistä.
 – Ennakointi on tärkeintä, niin ei heti syksyn alkuun rysähdä isoa mälliä ostettavaa, vinkkaa Weisell.
 Rahaa säästyy myös kierrättämisen myötä. Weisellin kaveripiirissä on ollut tapana myös myydä ja vaihtaa pieneksi jääneitä vaatteita ja tarvikkeita.
 Paljonko teidän perheessä kuluu rahaa koulujen alkuun? Mitkä ovat tärkeimpiä hankintoja? Keskustele aiheesta klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Mitä kaikkea pitää muistaa, kun lapsi aloittaa koulun – katso täältä parhaat vinkit koulutielle
 Lahjoituksena saatu uusi reppu voi pelastaa koululaisen syksyn

Koulujen alkuun uppoaa perheiltä satoja euroja – kulutustutkijan mukaan älypuhelin on suuri kustannuserä, kun karvalakkimalli ei enää kelpaa


Summary: Kotisairaalat ovat yleistyneet Suomessa nopeasti, hoitoa saavat kaiken ikäiset.

Martti Myller ,75, istuu olohuoneensa mukavassa nojatuolissa tyytyväisenä, vaikka oikeaan sääreen iskenyt kivulias ruusutulehdus vihoitteleekin. Turvonnut jalka punoittaa, ja lievää kuumettakin pukkaa.
 Silti mies kehuu tilannettaan. Syynä on se, että Myller saa vaivaansa hoitoa kotioloissaan. Kotkan kotisairaalan hoitajat ovat tulleet aamukäynnille antamaan Myllerin tarvitseman hoidon.
 Kotisairaala tarkoittaa kirjaimellisesti sairaalatasoista hoitoa, joka viedään potilaan kotiin.
 Tarkoitus on vähentää tarvetta hoitaa potilaita sairaalan seinien sisällä.
 – Tämä kotona olohan on aivan luksusta verrattuna siihen, että makaisin sairaalassa, sanoo Myller.
 Ruusutulehduksen jalkaan saanutta Martti Mylleriä hoidettiin muun muassa antamalla lääkkeet suoraan suoneen ja puhdistamalla jalan haavoja. Jalkaa hoitamassa sairaanhoitaja Anne Karppi Kotkan kotisairaalasta. Yle / Vesa Grekula
 Puolisen tuntia kestävän käyntinsä aikana sairaanhoitajat antavat tulehduslääkkeen suoraan suoneen, ottavat verikokeen, tarkistavat yleisvoinnin ja puhdistavat tulehtunutta jalkaa.
 – Hyvin tyypillinen kotisairaalan kotikäynti, sanoo Mylleriä hoitanut sairaanhoitaja  Kati Jokinen  Kymenlaakson sosiaali- ja terveysyhtymä Kymsoten ylläpitämästä  Kotkan kotisairaalasta .
 Kotisairaalan potilaaksi Myller päätyi asioituaan vaivansa kanssa ensiksi tavallisessa sairaalassa. Kotisairaalaa ehdotti lääkäri, joka kirjoitti Myllerille lähetteen.
 – Onneksi kävi näin. En edes aiemmin tiennyt, että tämmöinen vaihtoehto on olemassa. En edes tiennyt, mitä se tarkoittaa.
 Kotisairaala on yksi esimerkki muuttuvista sosiaali- ja terveysalan palveluista Suomessa.
 – Kulttuuri on nyt sellainen, että viedään palveluja koteihin. Niin hoitajat kuin lääkäritkin liikkuvat, muistuttaa kotisairaaloiden palvelualuepäällikkö  Pia Gango  Kymenlaakson sosiaali- ja terveysyhtymä Kymsotesta.
 Kaiken ikäisille, mutta ei kaikkia hoitoja
 Kotisairaala  on käytännössä useimmiten lääkärin ja sairaanhoitajien muodostama tiimi, jonka henkilöt käyvät potilaan kotona.
 Hoidettavat ovat usein tulehduspotilaita, mutta myös saattohoidossa olevia syöpäpotilaita.
 Aivan kaikkea sairaalahoitoa potilaan kotiin ei viedä.
 – Kotisairaaloissa ei tietenkään tehdä leikkauksia eikä anneta tehohoitoa, mutta iso osa sairaaloissa tapahtuvista hoidoista voidaan antaa kotonakin, lisää kokenut kotisairaala-asiantuntija ja suomalaisia kotisairaaloita tutkinut Kaunialan sairaalan johtava ylilääkäri  Reino Pöyhiä .
 Tulehdukseen liittyvä kotisairaalakäynnin välineitä. Yle / Vesa Grekula
 Lisäksi kotisairaala ei sovellu esimerkiksi yksin asuville, vaikeista muistihäiriöistä kärsiville tai päihdeongelmaisille. Kotisairaalan ulkopuolelle jäävät myös potilaat, joiden tilanne vaatii laaja-alaista tarkkailua tai joilla ei vielä ole diagnoosia.
 Henkilön pitää itse olla halukas kotisairaalan potilaaksi ennen kuin hän voi saada lääkärin lähetteen, joka myös on edellytys hoitoon kotona.
 Kotisairaaloissa hoidetaan kaiken ikäisiä potilaita. Esimerkiksi  Tampereen yliopistollisessa sairaalassa  on lapsille oma kotisairaala.
 Useimmat hoidettavista ovat kuitenkin iäkkäitä.
 Kotisairaaloita lisää
 Kotisairaalat ovat yleistyneet Suomessa nopeasti viime vuosina. Ensimmäiset kotisairaalat perustettiin 1990-luvun puolivälissä.
 – Viimeisten kymmenen vuoden aikana Suomeen on tullut kotisairaaloita kuin sieniä sateella, kuvailee Reino Pöyhiä kehitystä.
 Suomessa toimi vuonna 2016 runsaat 50 kotisairaalaa. Määrä on sen jälkeen kasvanut.
 Vuosittain kotisairaalahoitoa saavien potilaiden määrä vaihtelee paikkakunnan koosta riippuen muutamista kymmenistä muutamiin tuhansiin. Keskimäärin potilaita on Pöyhiän mukaan vuosittain tätä nykyä vajaat 550 yhtä kotisairaala kohti.
 Yhtenä syynä kehitykseen on ollut kustannustehokkaiden eli edullisempien hoitomuotojen hakeminen.
 – Mutta myös se, että potilaat ovat olleet tyytyväisiä kotona saamaansa sairaalatasoiseen hoitoon. Tieto tällaisesta palautteesta on levinnyt, ja kiinnostus kotisairaalapalveluiden järjestämistä kohtaan on kasvanut, korostaa Pöyhiä.
 Kotkan kotisairaalan sairaanhoitajat Anne Karppi (vas.) ja Kati Jokinen matkalla kotikäynnille. Hoitajien ja lääkäreiden liikkuminen potilaan luokse yleistyy jatkuvasti.  Yle / Antro Valo
 Tilanne on tuttu myös yhdessä Suomen uusimmista sotekuntayhtymistä Kymenlaaksossa.
 Tämän vuoden alussa toimintansa aloittanut Kymsote käynnisti jo ensimmäisenä keväänään yt-neuvottelut, jonka  seurauksena  se vähentää väkeään ja toimipisteitään. Samalla yhtymä etsii  kustannussäästöjä ja tehokkaampia toimintamuotoja .
 Yksi kehittämisen kohde on nimenomaan kotisairaala.
 Esimerkiksi vuodeosastoja aiotaan lakkauttaa. Niistä siirretään 18 sairaanhoitajan työpanos maakunnan kolmeen kotisairaalaan Kotkaan, Haminaan ja Kouvolaan. Nyt niissä työskentelee noin 30 hoitoalan ammattilaista.
 – Muutos tapahtuu ensi vuoden aikana. Vielä ei ole päätöstä, miltä vuodeosastoilta tai mihin kolmesta kotisairaalasta mitenkin paljon töitä siirtyy, sanoo sairaalapalvelujen johtaja  Pia Rantamäki  Kymsotesta.
 Rahallinen hyöty?
 Sairaanhoitajina Kotkan kotisairaalassa työskenteleville Kati Jokiselle ja  Anne Karpille  kotisairaalan kehittäminen Kymenlaaksossa on mieluinen muutos.
 – On helpottava tieto, että töitä on tulevaisuudessakin. Sitä vähän odotamme, että ajomatkat pitenevät. Kotisairaalan hoitama alue varmaankin suurenee, kuvailee Jokinen hoitajien odotuksia.
 Sairaanhoitajat Anne Karppi (vas.) ja Kati Jokinen valmiina siirtymään seuraavalle kotikäynnille. Sairaanhoitajat kotikäyntilaukkuineen liikkuvat potilaiden luokse autolla. Ajomatkat voivat jatkossa pidentyä, kun kotisairaalatoiminta laajenee, arvelee Kati Jokinen. Yle / Vesa Grekula
 Kotisairaalan hoitoa ensimmäistä kertaa saanut Martti Myller sanoo oman hyvinvointinsa lisäksi alkaneensa pohtia myös kotisairaaloiden yleisempää merkitystä.
 – Onko tämä nyt sitten edullisempaa, vai mitä se merkitsee yhteiskunnan talouden ja säästöjen kannalta? Se on alkanut kiinnostaa nyt, kun on tullut kotisairaalasta kokemusta, mietiskelee Myller.
 Jutun lähteenä on käytetty Reino Pöyhiän, Eeva Güldoganin ja Aija Vanhasen (toim.) teosta Kotisairaala (Duodecim 2018), joka on kotisairaalatoiminnan ensimmäinen suomenkielinen oppikirja.

Martti Myller ei mene sairaalaan, vaan sairaala tulee hänen kotiinsa: “Tämä on aivan luksusta”


Summary: Suomalaiskoomikosta kertova artikkeli keikkuu parhaillaan Washington Post Expressin luetuimpana.

Monisanainen mies, otsikoi  Washington Post Express -lehti juttunsa  koomikko Ismo Leikolasta. Leikolan ura Yhdysvalloissa alkoi neljä vuotta sitten, ja hänestä tuli viraali-ilmiö erityisesti Conan O'Brienin  Conan -ohjelmasta levinneen  videon ansiosta . Videolla Leikola vitsailee englanninkelisen persettä tarkoittavan  ass -sanan merkityksistä.
 Kyseinen video on saanut pelkästään  Facebookissa  yli 70 miljoonaa katselukertaa. Pyllystä puhuminen oli Leikolalle portti  keikkakalenterin täyttymiseen .
 Lehden haastattelussa kerrataan Leikolan uraa tähän asti ja kerrotaan hänen elämästään Yhdysvalloissa. Muun muassa tippauskulttuuri hämmentää Leikolaa edelleen, vaikka hän onkin asunut Yhdysvalloissa nelisen vuotta. Hän kertoo hämmentyvänsä edelleen siitä, millä perusteella ketäkin tarjoilijaa tipataan.
 Leikolan kerrotaan päätyneen stand-upin pariin Jyväskylän yliopiston kautta: siellä Leikola opiskeli fysiikkaa ja kemiaa, kunnes hänet tutustutettiin stand-upiin kampuksen baarissa.
 Leikola astui itse kampuksen baarin lavalle esiintymään vuonna 2002, ja pian hän ryhtyi opiskelemaan stand-upin saloja vanhoilta VHS-nauhoilta todenteolla.
 Puolentoista vuoden sisällä Leikola keikkaili ympäri Suomea, ja muutaman vuoden päästä hän alkoi esittämään stand-upia myös englanniksi.
 Leikola ensiesiintyi Yhdysvalloissa vuonna 2014 ja voitti samalla  Maailman Hauskin Henkilö  -tittelin komediaklubi  Hollywood's Laugh Factoryn  kisassa. Hän sai murskavoiton kisan nettiäänestyksellä ja vei tittelin vajaalla 160 000 äänellä: toiseksi tullut sai reilut 59 000 ääntä.
 Leikola päätti muuttaa Yhdysvaltoihin, vaikka muutto tarkoittikin hänen aloittamansa  Ismo -sarjan lopettamista kuudentoista jakson jälkeen. Leikola on aikaisemmissakin haastatteluissa kertonut  haaveilevansa  englanninkielisten maiden kiertämisestä, joten muutosta kieltäytyminen ei siis käynyt päinsä.
 – Olisin katunut sitä loppuelämäni, Leikola toteaa Washington Post Expressille.
 Ulkomailla asuminen onkin Leikolan mukaan osoittautunut hedelmälliseksi vitsienkerronnan kannalta. Viime vuonna Leikola kertoi Ylen aamu-tv:ssä, että vitsit  Suomen ja Yhdysvaltojen kulttuurieroista  ovat yleisöjen mieleen.
 Leikola kertoo Washington Postin haastattelussa kokevansa painetta, sillä hänestä tuntuu, että "koko Suomi katsoo, mitä teen täällä". Seuraavaksi hän aikoo työstää materiaalia joko esitystä tai albumia varten.
 – On hieman hullunkurista tulla pienestä maasta jossa on täysin eri kieli, ja silti tehdä kaikkea tätä – ja toivottavasti lisää, Leikola päättää haastattelun.
 Leikolan Washington Post Express -haastattelusta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .
 Klo 14:57: täsmennetty, että kyse on Washington Postin Express -lehdestä. Aiemmin jutussa puhuttiin vain Washington Postista.

Ismo Leikola kertoo Washington Post Express -lehden haastattelussa urastaan Yhdysvalloissa: "Koko Suomi seuraa, mitä teen täällä"


Summary: Hietasaaren uimarannalla toiminut kahvilayrittäjä päätti laittaa lapun luukulle. Mansikkasaaren yrittäjä sinnittelee tyhjällä rannalla.

Vaasassa kahtena kesänä sattuneet jätevesipäästöt ovat käyneet kalliiksi uimarannoilla toimiville yrittäjille. Vaasan Veden  putkisto petti viime vuonna ja suuri jätevesi-massa pääsi mereen.  Tänä kesänä, kesken kesän parhaiden helteiden, huomattiin että uudesta  kerrostalosta oli vuotanut jätevedet ympäristöön jo puolen vuoden ajan .
 Uimista ei suositella Mansikkasaaressa, Hietasaaressa tai Vaskiluodon leirintäalueen rannoilla.
 Rantojen kahvilayrittäjille taloudellinen isku on ollut merkittävä. Hietasaaren kahvilayrittäjä Pekka Karppinen päätti sulkea ovet kuultuaan viimeisimmästä vuodosta.
 – Emme ala leikkimään ihmisten terveydellä. Kahvilaa ei myöskään kannata enää avata, koska kun tällaisesta asiasta puhutaan näin paljon, niin ihmiset eivät tietenkään halua mennä uimaan, Karppinen sanoo.
 Pekka Karppinen pelkää, että jätevesivuodot karkottavat uimareita vielä ensi kesänäkin. Antti Haavisto / Yle
 Karppisen kahvila vietti Hietasaaressa vasta kolmatta kesäänsä. Kaksi kesää on mennyt pilalle vuotojen vuoksi ja ensi kesääkin varjostaa epävarmuus.
 – Selvästi viime kesän tapahtumat vaikuttivat tänä kesänä. Kun olen nähnyt kanta-asiakkaita, niin he ovat kyselleet, että voiko siellä jo uida. He ovat käyneet muilla rannoilla. Koko kesän on ollut sellainen yleinen epävarmuus veden puhtaudesta ja nyt yhtäkkiä löytyy jotakin taas.
 Ravintola autioituneella rannalla
 Daniel Böling puolestaan pitää pientä ravintolaa Mansikkasaaressa. Hän arvioi, että ennen viimeisintä vuotoa, rannalla on käynyt tänä kesänä puolet viime kesän kävijämäärästä.
 – Nyt sitten on ihan autiota rantaa. Ihmiset voivat ymmärtää, että vahinko tapahtuu kerran, mutta kaksi kertaa on jo liikaa, Böling toteaa.
 Hän on kuitenkin päättänyt pitää ravintolan auki, vaikka rannalla ei ihmisiä näykään. Uskollisia asiakkaita käy Mansikkasaaressa jonkin verran pelkästään ravintolan vuoksi.
 – Vaikea lopettaa, kun tällaiset ihmiset käyvät meitä lohduttamassa. Mutta yksi harjoittelija, joka meidän oli tarkoitus palkata kesän jälkeen toiseen ravintolaamme, jää nyt ilman töitä. Samoin tyttären palkka menee omasta pussista.
 Daniel Böling päätti pitää ravintolansa auki, vaikka jätevesivuoto vei asiakkaat jo toistamiseen. Antti Haavisto / Yle
 Leirintäalue liittyi ongelmarantojen joukkoon
 Torstaina tehdyissä uimaveden laatumittauksissa Mansikkasaaren ja Hietasaaren lisäksi  myös Vaskiluodon camping-alueen rannasta löytyi norovirusta . Leirintäalueen ylläpito kuuluu kylpylä Tropiclandialle, jonka johtaja Tuomas Luukkonen joutui hankkimaan rannalle uimakielto-merkin.
 – Ikävä asia, mutta tässä vaiheessa elokuuta, se ei ole niin merkittävä juttu. Meillä päättyy kausi kuun loppuun. Meillä kuuluu toki hintaan aamusauna ja asiakkaat varmasti sen päälle mielellään pulahtaisivat mereen, Luukkonen sanoo.
 Hankaluuksia korvausten hakemisessa
 Tämän kesän vuoto johtui kytkentävirheestä, joka oli tehty uuden kerrostalon jätevesijärjestelmään.  Rakennusyhtiö YIT on sanonut ottavansa vastuun asiassa.
 Yrittäjille yhtiö ei ole kuitenkaan suoraan lupauksia tehnyt. Böling on ollut henkilökohtaisesti YIT:hen yhteydessä ja aluejohtaja Mikael Snellman on käynyt jopa paikalla Mansikkasaaressa.
 – Hän kertoi, että meidän on tehtävä valitus kaupungille ja Vaasan Vedelle, että he ottavat kantaa ja laskuttavat sitten YIT:tä. Tämän tehtyäni kuitenkin kaupungilta viitattiin kintaalla takaisin YIT:n suuntaan ja käskettiin vain olla suoraan heihin yhteydessä. Tämän jälkeen en ole enää tavoittanut ketään YIT:ltä, Böling kertoo.
 YIT:n Pohjanmaan aluepäällikkö Mikael Snellman sanoo, että asiasta on käynnistetty nyt poliisitutkinta ja se katsotaan läpi rauhassa ja yhteistyössä viranomaisten kanssa.
 – Olemme alusta asti sanoneet, että otamme tästä vastuun ja haluamme tehdä yhteistyötä viranomaisten kanssa. Emme voi lähteä tulkitsemaan jokaisen kanssa erikseen, vaan viranomaisten kanssa ja heidän kauttaan. Tutkinta on kesken ja me autamme viranomaisia siinä, Snellman toteaa.

Uimarantojen yrittäjät turhautuvat Vaasassa – jätevesivuodot ovat karkottaneet asiakkaat jo toisena kesänä peräkkäin


Summary: Käräjäoikeus passitti syytetyt viime syksynä mielentilatutkimuksiin, joiden tulokset valmistuivat tänään.

Vuonna 1998 syntyneet lappeenrantalaiset mies ja nainen ovat tänään perjantaina olleet Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa syytettyinä Lappeenrannassa toukokuussa 2018 tapahtuneesta surmasta.
 Tilanne alkoi, kun epäillyt mies ja nainen olivat yhdessä surman kohteeksi joutuneen, itseään vuotta vanhemman  miehen kanssa autoilemassa  toukokuisena iltana 2018.
 Kuskina ollut uhri oli sidottu henkilöauton rattiin käsiraudoilla Mikonsaaressa muutaman kilometrin päässä Lappeenrannan keskustasta. Tekijät saivat uhrin kertomaan pankkikorttinsa tunnusluvun sekä pankkitilinsä käyttäjätunnuksen ja salasanan.
 Syytettynä ollut nainen on todettu alentuneesti syyntakeettomaksi.  Mikko Savolainen / Yle
 Tämän jälkeen uhri oli nostettu auton takakonttiin.
 Tekijät ajoivat reilun 30 kilometrin päähän Imatralle, jossa he nostivat uhrin pankkikortilla pankkiautomaatista 20 euroa rahaa ja tankkasivat sillä bensiiniä. Bensiiniä he ottivat myös mukaan kahteen puolentoista litran pulloon.
 Sen jälkeen tekijät olivat ajaneet takaisin Mikonsaareen, jossa uhri oli oikeuslääketieteellisten tutkimusten perusteella saanut surmansa teräaseesta.
 Auto tuleen
 Tekijät lähtivät ajamaan kohti Lappeenrannan keskustaa. He hakivat ruokaa rautatieaseman lähellä olevasta hampurilaisravintolasta uhri edelleen takakontissa.
 Aamuyöllä he ajoivat Lappeenrannan Lauritsalan venesatamaan, valelivat auton bensiinillä ja sytyttivät sen tuleen.
 Palokunta kävi sammuttamassa palon. He eivätkä paikalla käyneet poliisit havainneet takakontissa ollutta ruumista. Sen löysi vasta ulkopuolinen myöhemmin iltapäivällä.
 Poliisi sai melko nopeasti tämän jälkeen epäillyt kiinni.
 Surmattu oli  vuonna 1997 syntynyt  savitaipalelainen mies.
 Palopaikalla olleen auton jäänteitä Lappeenrannan Lauritsalassa. Kare Lehtonen / Yle
 Molemmat kiistivät
 Syytettyinä olevat mies ja nainen tunnustivat oikeudessa syksyllä 2018 olleensa paikalla surmatyön aikana, mutta molemmat kiistävät syyllistyneensä miehen surmaamiseen. Sen sijaan he syyttävät surmatyöstä toisiaan.
 Syyttäjä vaati molemmille murhasta elinkautista tuomiota.
 Etelä-Karjalan käräjäoikeus totesi jo viime marraskuussa molempien syyllistyneen murhaan, mutta passitti tekijat mielentilatutkimuksiin.
 Tänään perjantaina oikeus kertoi, että syytetyistä mies oli tekoa tehdessään syyntakeinen eli tehnyt surman täydessä ymmärryksessä.
 Syytetty nainen on mielentilatutkimuksen mukaan alentuneesti syyntakeinen eli täyttä ymmärrystä vailla.
 Syyttäjä vaatii mielentilatutkimustenkin jälkeen molemmille elinkautista vankeutta murhasta. Mies ja nainen ovat syyttäjän mukaan yhdessä tahallaan tappaneet uhrin.
 Etelä-Karjalan käräjäoikeus antaa lopullisen tuomion asiasta 23.8.2019.

Surmasivat 21-vuotiaan, polttivat ruumiin takakontissa ja kävivät välissä syömässä hampurilaiset – nuorille vaaditaan elinkautista tuomiota murhasta