Summary: Monopolin unohdetun keksijän tavoitteena oli näyttää mitä tapahtuu, jos yritysten kasvua ei rajoiteta. Aihe on nyt ajankohtaisempi kuin koskaan, kirjoittaa Jani Halme.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Monopoli on siitä erikoinen peli, ettei kukaan pelaa sitä sääntöjen mukaan.
 Sääntökirjan mukaan kun kaikkien muiden pitäisi kärsivällisesti odotella, kunnes yksi pelaajista on viimein ajanut viimeisenkin kilpailijansa täydelliseen konkurssiin. Hän on saavuttanut yhteiskunnallisen monopoliaseman hankittuaan omistukseensa kaikki tontit, talot, juna-asemat ja vesilaitokset. Tunnetusti peli lopetetaan jo kauan ennen tätä, koska kaikkien pitää mennä syömään. Kaikille on tässä vaiheessa jo selvää, kuka pelin vie. Kanssapelaajia ei siis nöyryytetä. Mikä on tyhmää, sillä juuri se on koko pelin idea.
 Monopoli kun on alun perin  maailmankatsomuksellinen opetuspeli.
 Pelin esikuvannimi on The Landlords game. Landlord on englantia ja tarkoittaa vuokraisäntää tai omistajaa. Etenkin elokuvissa hän on tyypillisesti pahis, joka haluaa häätää viattoman tai ainakin varattoman päähenkilön asunnostaan.
 Järin valoisaa kuvaa omistavasta luokasta ei tainnut olla pelin kehittäneellä  Elizabeth Magiellakaan . Hänen tavoitteenaan oli pelin kautta opettaa lapsia ymmärtämään mitä tapahtuu, jos liiketoiminta päätyy liian harvoihin käsiin.
 Liekö sitten kohtalon ivaa, mutta taloudellisen oikeudenmukaisuuden eteen työskennellyt Magie ei saanut tuloja kehittämästään pelistä. Yhdysvaltalainen  Charles Darrow  sai pelin käsiinsä, vaihtoi nimen Monopolyksi ja myi sen pelijätti Parker Bowlesille.
 Monopolista on tehty lukuisia eri versioita. Eri maiden kaupunkeihin sijoittuvien pelien lisäksi markkinoilla on satoja erilaisia teemapelejä. Markkinoilla on niin Game of Thrones-, Hello Kitty- kuin Pokemon-aiheisia Monopoleja.
 Mutta mitä jos Monopoli  tekisi kunniaa unohdetulle keksijälleen ja palaisi opetuspeliksi?
 Ehdotan teemaksi suuria internet-yrityksiä ja niiden liiketoimintaa. Asia on varsin ajankohtainen, koska  Yhdysvaltain viranomaiset ottivat kesäkuussa pohdintaan , pitäisikö nettijättien kuten Googlen, Facebookin ja Amazonin toimintaa vihdoin rajoittaa. Näin yritetään ajaa meidän kuluttajien etua.
 Reipas ja vapaa kilpailu ei kaikkia yrityksiä houkuttele. Täysin rajoittamattomassa markkinataloudessa yritykset voivat ostaa kilpailijat pois markkinoilta. Näin ne pyrkivät kasvattamaan asemansa niin suureksi, että voivat nostaa hintoja ja laiskotella tuotekehityksen kanssa. Tässä pelissä me kuluttajat joudumme tyytymään kalliimpiin ja huonompiin tuotteisiin.
 Lainsäätäjät ovat ennenkin rajoittaneet  yhtiöiden kasvua. Kuuluisin esimerkki on Rockefellerin perheen omistaman öljy-yhtiö Standard Oilin raju pilkkominen. Yhtiö oli kasvanut 1900-luvun alussa niin suureksi, että se omisti niin öljykentät, jalostamisen kuin myyntipaikatkin.
 Milloin viimeksi olet käyttänyt jotain muuta hakukonetta kuin Googlea?
 Monopoli sopii hyvin esimerkittämään juuri digifirmojen toimintaa. Nettimarkkinassa kun käy herkästi niin, että yksi toimija omistaa koko markkinan. Vai milloin viimeksi olet käyttänyt jotain muuta hakukonetta kuin Googlea? Tai katsonut ihmisten verkkoon tallentamia videoita jostain muualta kuin YouTubesta? Airbnb hallitsee yksin lomakämppämarkkinaa ja Facebook omistaa sosiaalisen median.
 Uusi sakkojen maailmanennätys saattaa pian kuulua Facebookille.
 Euroopan Unionin ja Yhdysvaltojen viranomaisilla  on kasvava huoli siitä, että kourallinen firmoja omistaa kaupat, viestintävälineet, ja hyvin yksityiskohtaiset tiedot meistä ihmisistä. Tutkinnat ovat muuttuneet syytteiden kautta rangaistuksiksi. Vaikkapa Google laajentaa juuri nyt rajusti verkkokaupan puolelle, eikä kepulikonsteissakaan ole säästelty. Viime kesänä  Google sai Euroopan komissiolta ennätyksellisen 2,4 miljardin euron sakon  siitä hyvästä, että se suosi nettihauissa omaa Google Shopping-verkkokauppaansa pyrkien näin nujertamaan kilpailijoitaan. Myös Applea on syytetty omien tuotteidensa, kuten  Apple Musicin kohtuuttomasta suosimisesta omistamassaan App Store -kauppapaikassa .
 Uusi sakkojen maailmanennätys saattaa pian kuulua Facebookille.  Somejättiä epäillään käyttäjätietojen laittoman vastuuttomasta eteenpäin kauppaamisesta . Yhtiö itse varautuu osavuosikatsauksensa mukaan sakkoon, jonka koko olisi kolmesta viiteen miljardia dollaria.
 Tällä hetkellä maailmantalouden Monopoli-laudalla  on onneksi vielä ruuhkaa. Maailmassa piisaa yrityksiä. Meidän kuluttajien etujen mukaista on, että mahdollisimman moni firma usealta eri toimialalta pysyy mahdollisimman pitkään pelissä mukana. Ja sääntöjen valvojat hereillä.
 Jani Halme
 Kirjoittaja on parikkalais-punavuorelainen luova johtaja, joka kokee kahdessa paikassa asumisen tuovan elämään runsaita henkisiä etuisuuksia.
 Kolumnista voi keskustella 22.07. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Pizza-onlinen ja yrittäjien riita on digitalouden kääntöpuoli: yrittäjä paiskii pitkää päivää, mutta iso siivu rahoista valuu välittäjälle
 Heikki Valkama: Facebook sanoo olevansa idealistinen yritys – uskoisitko, jos Shell tai Unilever julistaisi samaa?
 Jani Halmeen kolumni: Tyytymätön ihminen on erittäin hyvä asiakas

Jani Halmeen kolumni: Monopoli ei olekaan leppoisa koko perheen peli vaan oppitunti, joka näyttää kapitalismin kylmimmät kasvot


Summary: Vuonna 2010 ero oli 37-kertainen. Eroa ovat kasvattaneet niin osakepalkkiot kuin palkankorotuksetkin.

Ison pörssiyhtiön toimitusjohtaja sai viime vuonna noin 48 kertaa enemmän korvauksia kuin tavallinen palkansaaja,  käy ilmi Helsingin Sanomien selvityksestä . Vuonna 2010 ero oli 37-kertainen.
 Eroa ovat kasvattaneet osakepalkkiot mutta myös toimitusjohtajien peruspalkkojen korotukset. Selvityksen mukaan toimitusjohtajien kiinteät peruspalkat ovat nousseet 20 prosenttia vuodesta 2010. Samalla ajanjaksolla tavallisen palkansaajan peruspalkka nousi 14 prosenttia.
 Helsingin Sanomat on seurannut samojen noin 40 ison pörssiyrityksen toimitusjohtajien palkitsemista vuodesta 2005 alkaen peruspalkkojen ja rahabonusten osalta. Vuonna 2010 seurantaan otettiin mukaan kokonaispalkitseminen eli osakesidonnaiset bonukset ja lisäeläkemaksut.
 Selvityksen mukaan yritykset ovat pikku hiljaa siirtäneet palkitsemisen painopistettä osakepalkkioiden suuntaan. Osakepalkkiot ja lisäeläkemaksut lähes kaksinkertaistavat toimitusjohtajan ansiot keskimäärin 2,1 miljoonaan euroon vuodessa.

HS: Ison pörssiyhtiön pomo tienasi viime vuonna 48 kertaa enemmän kuin tavallinen palkansaaja


Summary: Suomessa järjestetään ensimmäistä kertaa European Heritage Volunteers verkoston vapaaehtoisleiri.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Laitilassa ryhmä kansainvälisiä vapaaehtoisia kunnostaa tällä hetkellä Kauppilan umpipihan pärekattoja.
 Museokohteen kunnostus kestää pari viikkoa. Työ alkoivat sunnuntaina.
 Kyseessä on European Heritage Volunteers -verkoston vapaaehtoisleiri, jossa noin 11 vapaaehtoista muun muassa Intiasta, Brasiliasta, Valko-Venäjältä, Puolasta ja Italiasta entisöi kohdetta.
 –Osa vapaaehtoisista on restaurointialan opiskelijoita. Suurin osa heistä on nuoria aikuisia ja luulenkin, että tällainen hyväntekeväisyystyö on yksi nykyajan keino yhdistäää hyväntekeväisyyttä ja matkailua, pohtii Turun museokeskuksen tutkija  John Björkman .
 Laitilassa järjestettävä vapaaehtoisleiri on verkoston ensimmäinen tapahtuma Suomessa. Tavoitteena on saada korjattua ainakin vanha pärekatto, kertoo Björkman.
 Laitilan Kauppilan umpipihan pärekattoa kunnostetaan heinäkuussa 2019. Varsinais-Suomen maakuntamuseo
 – Katon lisäksi toivon, että Laitilassa ehditään maalata päärakennus uudelleen punamullalla ja lisäksi korjata vanhaa riukuaitaa.
 Björkman toivoo, että ulkomailta tulleiden kiinnostus kunnostaa vanhaa kulttuurikohdetta huomataan Laitilassa.
 – Jos tämä herättäisi paikallisyhteisön huomion siihen, mitä itsellä on. Laitilalaisilla on äärimmäisen arvokas kohde paikkakunnallaan ja odotus on, että jos paikallisestikin heräisi kiinnostus pitää paikasta parempaa huolta.

Kansainvälinen vapaaehtoisryhmä kunnostaa vanhaa museokohdetta Laitilassa – "Jos tämä herättäisi paikallisyhteisön huomion siihen, mitä itsellä on"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ukrainan presidentillä alkaa todellinen työ
 Ukrainassa sunnuntain parlamenttivaalit  näyttäytyivät presidentti  Volodymyr Zelenskyin  valtaan nostaneiden presidentinvaalien kolmantena kierroksena, kirjoittaa ulkomaantoimittaja  Heikki Heiskanen  Kiovasta.
 Ovensuukyselyiden mukaan presidentin Kansan palvelija -puolue on Ukrainan tulevan parlamentin suurin puolue. Se olisi keräämässä peräti 44 prosentin äänisaaliin.
 Puolueella on kuitenkin edessään useita haasteita. Esimerkiksi kansainvälinen valuuttarahasto IMF on vaatinut lainoituksensa ehtona kotitalouksien kaasunhintojen korottamista markkinatasolle. Se iskisi nopeasti loven tavallisen ukrainalaisen lompakkoon.
 Portugalin maastopaloja epäillään tahallisiksi, yksi pidätetty
 Palomies valvoi liekkien etenemistä Amendoassa, Keski-Portugalissa sunnuntaina. Patricia de Melo Moreira / AFP
 Portugalin maastopaloja epäillään tahallaan sytytetyiksi . Viranomaiset kiinnittivät huomiota siihen, että palot ovat syttyneet viidessä eri paikassa hyvin lyhyellä aikavälillä. Palot ovat saaneet alkunsa samalla alueella puoli kolmen ja puoli neljän välisenä aikana lauantaina iltapäivällä.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan poliisi on pidättänyt 55-vuotiaan miehen epäiltynä palojen sytyttämisestä. Paloja on sammuttamassa yli tuhat palomiestä.
 MOT: Nuorisosäätiöön liittyvät rikosepäilyt laajentuneet
 Nuorisosäätiö-rikosvyyhdistä on paljastunut lisää. Riikka Kurki / Yle
 Poliisi epäilee hämeenlinnalaisen rakennusliikkeen LRG Groupin omistajan maksaneen  kymmenien tuhansien eurojen lahjukset Nuorisosäätiön entiselle johdolle . MOT:n tietojen mukaan poliisi epäilee, että rahat olivat lahjus, jolla edistettiin rakennusliikkeen ja Nuorisosäätiön välisiä liiketoimia.
 Vyyhtiin liittyy myös alihintaisia kiinteistökauppoja rakennusliikkeen ja Nuorisosäätiön entisten johtajien yhtiön välillä. Niiden perusteella säätiön nykyjohto valmistelee jälleen uutta tutkintapyyntöä.
 Hossan kansallispuiston suosio ei heikkene
 Rotkojärvi Julma-Ölkky Hossan kansallispuistossa. Ensio Karjalainen / Yle
 Kaksi vuotta sitten kansallispuiston statuksen saaneen  Hossan kansallispuiston imu jatkuu . Suuret kävijämäärät voivat vaikuttaa luontoon ja uhanalaisiin lajeihin, joten tilannetta tarkkaillaan säännöllisesti. Alueella valvotaan muun muassa petolintujen pesimistä. Toimiin ryhdytään, jos biologit huomaavat jotain poikkeavaa.
 Helle hellii suomalaisia
 Yle Sää
 Kuuma viikko alkaa. Aurinko porottaa ja hellesäästä saadaan nauttia ympäri Suomea. Pilvet eivät juuri taivasta korista. Lounaassa nähdään myös sade- ja ukkoskuuroja. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ukrainan presidentin puolue selvään voittoon, Nuorisosäätiössä uusia epäilyjä, Hossan kansallispuiston suursuosiolla kääntöpuoli


Summary: VPK-toiminta kärsii vuodesta toiseen vakavasta harrastajapulasta, joka heijastuu suoraan hälytystehtäviin.

Padasjoen Palotaruksella hiekkakenttä pölyää paloauton renkaiden alla. Romuauton konepellin alta nousee paksu musta savu. Kyseessä on tällä kertaa harjoitus.
 Harjoitukseen osallistuvat pelastajat toimivat todella järjestelmällisesti, vaikka ikää heillä on alle 15 vuotta. Palokuntanuorille kesän leiri on vuoden kohokohta, mutta harrastus on tärkeä muutenkin.
 – Aloitin kuusivuotiaana. Kaikki tämä harjoitustoiminta ja hauskanpito kavereiden kanssa tekevät harrastuksesta kiinnostavan, sanoo  Noa Ryhänen , 12,Lohjalta.
 Kirkkonummelaiselle  Nanna Sandströmille , 13, palokuntaharrastus on tullut verenperintönä.
 – Isänikin harrastaa palokuntaa ja tämä on todella kiinnostavaa.
 Tuhansista nuorista harrastajista huolimatta aikuista palokuntalaisista on huutava pula. Se vaikeuttaa sopimuspalokuntien toimintaa.  Mika Moksu / Yle
 Aikuisista vapaapalokuntalaisista huutava pula
 Padasjoen leirillä on sadoittain nuoria palokuntaharrastajia Uudeltamaalta. Koko maassa harrastajia on runsaat 7 000. Harrastajamäärä on pysynyt viime vuodet melko taisaisena.
 Palokuntatoiminta kiinnostaa nuoria, mutta innostus ei heijastu sopimuspalokuntien, eli niin kutsuttujen vapaapalokuntien toimintaan.
 Ne kärvistelevät  jäsenpulassa  jopa niin pahoin, että kaikille niiden hälytystehtäville ei löydy riittävästi lähtijöitä. Silloin työt jäävät muutoinkin kuormitetuille vakinaisille palokunnille. Vapaaehtoiset hoitavat hälytystehtävistä jopa puolet.
 Syitä harrastusinnon lopahtamiselle on monia. Kulmakivenä on murrosikä, jolloin moni muu kiinnostuksen kohde ajaa harrastuksen ohi.
 – Ongelmahan ei ole siinä, etteikö nuoria kiinnostaisi, sanoo leiripäällikkönä toimiva  Teemu Jumpponen  Uudenmaan Pelastusliitosta.
 – Ongelma on siinä, että on vaikea löytää riittävästi toimihenkilöitä kouluttajiksi. Etenkin sellaisia aikuisia, joilla olisi aikaa ja valmiuksia pitää koulutuksia. Varsinkin palokunnissa väkeä on liian vähän.
 Palokuntaharrastus katkeaa usein murrosiässä, kun opiskelu, kaverit, sekä tyttö- ja poikaystävät kiinnostavat enemmän. Mika Moksu / Yle
 Elämässä on muutakin kuin harrastukset
 Sopimuspalokuntien jäsenkatoon on etsitty ratkaisua jo vuosia, mutta turhaan. Leiriläisillä sen sijaan intoa riittää.
 Palokuntatoiminta kiinnostaa kavereiden ja pelastustoiminnan harjoittelun vuoksi. Intoa lisää myös se, että harrastuksen avulla joku hädänalainen voi joskus saada heistä apua.
 Vaikka harrastus on kiinnostavaa ja palkitsevaa, ei sen jatkuvuus ole kiveen hakattua. Noa Ryhänen ja Nanna Sandström nauttivat nyt täysillä palokuntaleiristä, mutta harrastuksensa tulevaisuutta he eivät ole miettineet.
 – Uskon, että harrastan palokuntaa ainakin siihen saakka, kun lähden opiskelemaan. Siitä eteenpäin en osaa sanoa, Ryhänen pohtii.
 Sandström on samoilla linjoilla, eikä huolehdi liikaa tulevasta.
 – Palokunnassa on kivaa, mutta en ole miettinyt, kuinka pitkälle jatkan harrastustani. Ehkä VPK:kin voisi kiinnostaa.

Palokuntaharrastus tyssää usein murrosikään – kiinnostuksen loppuminen kurittaa vapaapalokuntia


Summary: Hossan kansallispuistossa seurataan jatkuvasti kävijämäärien vaikutusta luontoon ja uhanalaisiin lajeihin.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Rovaniemeläinen  Laura Tölli  valmistautuu heinäkuisena aamuna viidenkymmenen kilometrin pyörälenkille Hossan luontokeskuksen tuntumassa ystävänsä  Sari Leipälän  kanssa.
 – Olen joskus lapsena täällä käynyt ja päätin, että joskus vielä palaan Hossaan. Luin eri lähteistä, että täältä löytyy maan parhaimpia pyöräilyreittejä. Niinpä päätin, että tänä kesänä palaan polkypyörän kanssa, Tölli kertoo.
 Laura Tölli ei ole ainoa, joka on ihastunut Hossan maisemiin. Kaksi vuotta sitten kansallispuiston statuksen saaneen Hossan kansallispuiston imu jatkuu. Vuonna 2017 alueen kävijämäärä nousi yli 124 000:een. Viime vuonna Hossan kansallispuistossa vieraili reilut 101 000 ihmistä.
 – Maastopyöräily on nostanut suosiotaan Hossassa kovasti parin vuoden aikana, kertoo Metsähallituksen erikoissuunnittelija  Paula Aspholm .
 Hossan leirintäalueet ovat olleet pullollaan matkailijoita viimeiset pari kesää. Ensio Karjalainen / Yle
 Metsähallituksen teettämän tutkimuksen mukaan uusien kävijöiden määrä on kasvanut Hossassa kovaa vauhtia. Hossan ollessa vielä retkeilyalue, uusien kävijöiden määrä liikkui vuosittain 30 prosentin tietämissä sen hetkisestä kävijämäärästä. Kansallispuistoksi muututtuaan Hossan uusien kävijöiden määrä kaikista kävijöistä hypähti noin 60 prosenttiin.
 Erityisesti Kuusamon puolella sijaitsevan Julma-Ölkyn rotkojärven suosio on kasvanut. Alueen kävijämäärien yllättävä kasvu tarkoittaa Metsähallitukselle työtä.
 – Kestävöitämme polkuja murskeella, joka suojaa kulumiselta. Mursketta laittamalla vältetään myös uusien polku-urien syntyminen, jota voi tapahtua, kun kävijät lähtevät kiertämään hankalia juurakoita tai kosteita kohtia.
 Myös autojen paikoitusaluetta on jouduttu laajentamaan.
 – Parkkipaikan laajennuksessa huomioitiin kasvit, uhanalaiset lajit, maastotyypit ja pohjavedet. Tämä on yleinen käytäntö kaikissa kansallispuistoissa, sanoo Aspholm.
 Kestääkö luonto sometuksen?
 Hossan kansallispuiston maisemat inspiroivat kävijöitä myös somettamaan. Esimerkiksi Hossa aihetunnisteella löytyy Instagramista yli 35 000 julkaisua ja Julma-Ölkky aihetunnisteella yli 3 000.
 Sinänsä sosiaalisen median hypetys on Metsähallituksen Kainuun ja Koillismaan puistoalueen puistonjohtaja  Sari Ala-Tossavan  mielestä hyvä asia, mutta ongelmaksi se muodostuu, kun somessa esitellään luontokohteita, joille ei ole virallisia reittejä.
 – Tätä hienon luontokohteen löytänyt ja sitä sosiaalisessa mediassa muille hehkuttava ei ehkä tule ajatelleeksi, sanoo Alatossava.
 Esimerkiksi Julma-Ölkyssä sijaitsevan Rotkojärven kalliomaiset seinät ovat houkutelleet osaa kävijöistä kiipeilemään. Se on kielletty, koska seinämissä olevien kasvistojen herkkyyttä ei ole tutkittu.
 – Siitä voisi seurata somepäivityksiä, joista seuraisi lisää innostusta kiipeilyyn. Se voisi vaikuttaa joihinkin herkkiin lajistoihin.
 Reittejä uusitaan lajiston heikentyessä
 Kävijämäärien vaikutusta Hossan luontoon ja uhanalaisiin lajeihin tarkkaillaan säännöllisesti. Laskureita on metsässä ja eri reittien varsilla, jolloin käyntien vaikutusta pystytään seuraamaan. Reitit ja taukopaikat eivät kulje herkimpien alueiden kautta.
 – Ohjaamme ihmiset niihin paikkoihin joihin toivoisimme heidän menevän ilman, että luonto kärsii. Lisäksi toivomme, että kävijät kunnioittaisivat ainutlaatuista aluetta liikkuessaan siellä, kertoo metsähallituksen erikoissuunnittelija Paula Aspholm.
 Metsähallituksen Luontopalveluissa seurataan virkistyskäytön vaikutuksia luontoon Hyväksyttävän muutoksen rajat -menetelmän avulla. Menetelmässä valvotaan muun muassa petolintujen pesimistä. Toimiin ryhdytään, jos biologit huomaavat petolintujen käytöksessä jotain poikkeavaa.
 – Petolintujen pesintöjen onnistumista seurataan, kuten myös reviirejä. Jos näyttää, että petolinnut häiriintyvät, niin reittien linjauksia pitää muuttaa. Ja kyllä Hossassa petolinnutkin lasketaan.
 – Saamme myös kävijöiden mielipiteitä roskien määristä tai muiden kävijöiden käyttäytymisestä, Aspholm jatkaa.
 Julma Ölkky on tuoreen kansallispuiston hittikohde. Vuosikymmeniä syrjäisestä sijainnista kärsineen rotkojärven yli rakennettu riippusilta houkuttelee kävijöitä. Ensio Karjalainen / Yle
 Hossan kokonaiskäyntimäärä ei sinänsä ole kriittinen. Metsähallituksesta kuitenkin myönnetään, että Hossan suhteen tasapainotellaan luonnon ja kävijämäärien kanssa. Alueelle on vaikea antaa lukemaa, joka kertoisi milloin kävijöitä on liikaa. Ennemminkin on seurattava käyntien jakautumista ja sen vaikutuksia. Nyt tilanne on se, että kävijämäärät Hossassa täytyisi saada tasaantumaan kesän ja talven kesken. Se edistäisi kestävää matkailua.
 – Kestävää matkailua on myös se, että kävijä olisi paikalla viikon kuin, että hän kävisi kansallispuistossa päiväseltään. Kansainvälisten ja kotimaisten kävijöiden toivotaan pysähtyvän tänne pidemmäksi aikaa. Eikä niin, että he lentävät tai autoilevat monessa kohteessa, kertoo Kainuun ja Koillismaan puistoalueen puistonjohtaja Sari Ala-Tossava.
 Kansallispuiston saavutettavuus on parantunut, kun matkailijat pääsevät kulkemaan  Kuusamon ja Hossan välillä bussilla . Bussin myötä yksityisautoilun toivotaan vähentyvän.
 Oletko vieraillut Suomen kansallispuistoissa? Kerro kokemuksesi jutun keskusteluosiossa, joka on auki kello 22.00 saakka.
 Lue lisää :
 Kansallispuistoissa entistä enemmän kävijöitä, mutta niin myös rikkomuksia – tunnetko luonnossa liikkumisen säännöt?
 Hossan henki

Julma-Ölkyn suosio yllätti – Hossassa hätistellään kiipeilijöitä kielletystä paikasta ja lasketaan petolinnutkin kestävän matkailun nimissä


Summary: Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n vaatima kova talouspolitiikka voi nopeasti vieraannuttaa Volodymyr Zelenskyin kannattajat, kirjoittaa ulkomaantoimittaja Heikki Heiskanen.

Sunnuntai-iltana Sluga Narodu -puolueen vaalitilaisuudessa toimittajaparvet piirittivät puolueen johtohahmoja ja tiukkasivat koalitioaikeista.
 Tapahtumapaikkana oli Parkovy-kongressikeskuksen Champion Hall, eräänlainen lasisen kiiltävä ja tumma urheilubaari. Siellä olivat nyt tavattavissa Ukrainan uudet mestarit.
 Ukrainan parlamenttivaalit saattavat tuntua kaukaiselta asialta, mutta yli 40 miljoonan asukkaan eurooppalainen valtio on Venäjän ja lännen vastakkainasettelun keskiössä.
 Itä-Ukrainan konfliktia ei voi kutsua edes jäätyneeksi , sillä tulitauko ei pidä, puhumattakaan Minskin sopimusten muista asiakohdista.
 Samaan aikaan arkisissa talousvaikeuksissa tarpovat ukrainalaiset ovat pitkälti menettäneet uskonsa siihen poliitikkojen ryhmään, joka nousi maan johtoon kriisivuonna 2014.
 Kiovan kaduilla haastattelemamme ukrainalaiset mainitsivat toistuvasti saman toiveen: uusia nuoria kasvoja parlamenttiin.
 Irina ja Aleksandr Tšernega sekä tytär Marija kävivät äänestyspaikalla Kiovassa. He toivoivat Ukrainan valtiolaivan ruoriin nuorta väkeä, joka ymmärtää, miten tulevaisuutta rakennetaan. Kristofer Andersson / Yle
 Sluga Narodu eli Kansan palvelija  tuokin nyt parlamenttiin koko joukon uutta nuorta väkeä.
 Perjantaina haastattelemamme  Dmitri Nataluha  on hyvä esimerkki: englantia rennosti puhuva ja Cambridgessa opiskellut nuorekas poliitikko.
 Samaan aikaan puolue on esimerkki yhdestä Ukrainan politiikan vitsauksesta: puoluekenttä elää niin nopeasti, että äänestäjällä on täysi työ pysyä vauhdissa mukana.
 Puolueet jäävät yksittäisen suuren persoonan varaan luoduiksi pinnallisiksi rakennelmiksi, jotka on helppo hylätä tuulensuunnan muuttuessa.
 Sluga Narodu rakennettiin lyhyessä ajassa  Volodymyr Zelenskyin  imagon ympärille.
 Sunnuntain parlamenttivaalit näyttäytyivätkin  Zelenskyin valtaan nostaneiden presidentinvaalien kolmantena kierroksena.
 Kun ukrainalaiset kääntävät selkänsä tavallisille poliitikoille, korvaajat tuntuvat löytyvän show-bisneksen maailmasta. Siinä Ukraina ei tietysti ole yksin, kuten Yhdysvaltain esimerkki osoittaa.
 Nyt Kansan palvelija on Ukrainan tulevan parlamentin suurin puolue.
 Mahdollisena liittolaisena on jo väläytelty toista uutta tulokasta, rock-tähti-aktivisti  Svjatoslav Vakartšukin  ympärille luotua Holos-puoluetta.
 Käytännössä vasta toukokuussa toimintansa aloittanut Holos (Ääni) näyttää ovensuukyselyiden mukaan ylittävän 5 prosentin äänikynnyksen ja nousevan parlamenttiin.
 Sluga Narodu -puolueen johtajalta Dmytro Razumkoviltra tivattiin sunnuntai-iltana, keiden kanssa puolue aikoo muodostaa koalitiohallituksen. Kristofer Andersson / Yle
 Kuvaavaa on , että Zelenskyin puolueen johtaja  Dmytro Razumkov  ilmoitti kansanedustajien syytesuojan purkamisen uuden parlamentin ensimmäiseksi tehtäväksi.
 Tätä samaista asiaa on kiivaasti ajanut juuri Vakartšukin Holos.
 Holos puolestaan ilmoitti olevansa valmis esittämään Vakartšukia pääministeriksi – mutta ei pidä sitä kynnyskysymyksenä koalitioon menolle.
 Ukrainan politiikan vanha kehäkettu  Julia Tymošenko  ilmoitti pikaisesti olevansa valmis koalitioon Sluga Narodun ja Holosin kanssa.
 Tämä jättäisi oppositioon  edellisen presidentin Petro Porošenkon Eurooppalainen solidaarisuus -puolueen ja toiseksi eniten ääniä saaneen puolueen Oppositio-ohjelma – Elämän puolesta.
 Jälkimmäinen on avoimen venäläismielinen puolue, joten ei ollut odotettavissa, että mitkään muut puolueet olisivat innokkaita kaveeraamaan sen kanssa.
 Porošenko puolestaan on presidentinvaalikampanjansa tapaan tavoitellut edelleen voimakkaan nationalistisia äänenpainoja.
 Tähän mennessä Zelenskyin presidenttiys  on ollut enemmän tyyliä kuin substanssia.
 Uusi presidentti pukeutuu epäviralliseen tapaan, suosii katuruokaa šavermaa, peruu itsenäisyyspäivän sotilasparaatin liian kalliina, ripittää virkamiehiä kameroiden edessä, käy kastautumassa suihkualtaassa, kaavailee presidentinhallinnon siirtämistä mahtipontisesta stalinistisesta rakennuksesta Bankova-kadulta hieman vähemmän mahtipontiseen Ukraina-taloon.
 Enää Zelenskyi ei voi syyttää vihamielistä parlamenttia uudistustensa torjumisesta.
 Zelenskyi saattaa nostaa  pääministeriksi talousliberaalin teknokraatin.
 Sunnuntaina presidentti sanoi, että tehtävään pitää saada talousguru, joka ei ole ryvettynyt politiikassa.
 – Haluamme, että tämä olisi riippumaton vahva ihminen, jolla on pätevä koulutus, ihminen, jota arvostetaan ensinnäkin Ukrainassa ja jota arvostetaan lännessä ja joka on tosiaankin talousguru, Zelenskyi sanoi.
 Kansalaisten toiveiden  ja kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n vaatimusten välissä luoviminen ei ole helppo tehtävä.
 IMF on vaatinut lainoituksensa ehtona kotitalouksien kaasunhintojen korottamista markkinatasolle. Se iskee nopeasti loven tavallisen ukrainalaisen ennestäänkin ohueen lompakkoon.
 Moni kiovalainen mainitsi juuri elinkustannusten nousun keskeisenä vaalikysymyksenä.
 Juuri tällaiset sosioekonomiset syyt murensivat edellisen presidentin Petro Porošenkon kannatuksen.
 Zelenskyin on myös turha odottaa,  että Ukrainan poliittista elämää pyörittäneet oligarkit eli poliittisesti vaikutusvaltaiset suurliikemiehet olisivat valmiita luopumaan valta-asemistaan tappelutta.
 Kysymys on, onko Zelenskyillä riittävän vahvat taustavoimat kestämään tulevia kolhuja. Sluga Narodu on niin nopeasti rakennettu puolue, että sen sisäinen yhtenäisyys saattaa osoittautua heikoksi.
 Kansansuosio on vahva selkänoja nyt, mutta tunnelmat saattavat heilahtaa nopeasti, kun Zelenskyi joutuu tekemään todellisia poliittisia valintoja.
 Ukrainalaiset äänestivät sunnuntaina parlamenttivaaleissa. Kristofer Andersson / Yle
 Kipeänä muistutuksena  Ukrainan syvistä vaikeuksista 26 paikkaa uudessa parlamentissa jää tyhjiksi.
 Nämä ovat Venäjän tukemien Donetskin ja Luhanskin separatistialueiden ja Venäjän miehittämän Krimin niemimaan vaalipiirien paikat.
 Vaalien tuntumassa Zelenskyi on yrittänyt ratkoa Venäjällä vangittuina olevien ukrainalaisten kohtaloa, siis muun muassa elokuvaohjaaja  Oleg Sentsovin  ja Mustanmeren laivastoselkkauksessa pidätettyjen merisotilaiden asiaa.
 Helposti tämä vankienvaihto ei tunnu onnistuvan. Venäjä vaikuttaa jossain määrin odotelleen Ukrainan vallanvaihdosta ennen kuin se tekee seuraavan siirtonsa.
 Joka tapauksessa Zelenskyin liikkumatila myös Venäjän-politiikassa on rajattu.
 Myönnytykset altistaisivat hänet nopeasti syytöksille Venäjän myötäilystä ja antaisivat poliittisia aseita tiukan linjan nationalisteille.
 Viihdealan ammattilaisena Zelenskyi on rakentanut imagonsa taitavasti, mutta nyt sille pitäisi löytää sisältö.

Ukrainan presidentti vahvisti asemansa – Vasta nyt alkaa todellinen työ


Summary: Euroopan maat haluavat pitää Hormuzinsalmen turvallisena, brittilaivat välttävät väylää toistaiseksi.

Britannian pääministeri  Theresa May  pitää tänään maanantaina hätäkokouksen Persianlahden tankkerikriisin tiimoilta.
 Kokouksessa on tarkoitus keskustella ministerien ja keskeisten viranomaisten kesken Iranin hallussaan pitämän tankkerin tilanteesta sekä yleisemmin Persianlahden laivareittien turvallisuudesta.
 Myös Britannian parlamentille kerrotaan tuoreimmat tiedot tilanteesta maanantaina.
 Iranin vallankumouskaarti otti haltuunsa Britannian lipun alla seilanneen Stena Impero -tankkerin perjantaina Hormuzinsalmessa. Iran on perustellut toimiaan kansainvälisten merenkulkusääntöjen ylläpitämisellä.
 Hätäkokouksen johtaminen on yksi Mayn viimeisistä merkittävistä toimista pääministerinä, sillä hän eroaa paikaltaan keskiviikkona. Hänen paikalleen nousee todennäköisesti Boris Johnson.
 Johnsonin vastaehdokas pääministerikisassa, ulkoministeri Jeremy Hunt keskusteli sunnuntaina tilanteesta Ranskan ja Saksan ulkoministerien kanssa.
 - Molemmat ministerit olivat ulkoministerin kanssa samaa mieltä siitä, että laivojen turvallinen kulku Hormuzinsalmen kautta on Euroopan maille tärkeä prioriteetti, kuten myös tilanteen kärjistymisen välttäminen, Britannian ulkoministeriö kertoi.
 Hormuzinsalmi yhdistää Persianlahden Intian valtamereen ja on kriittisen tärkeä meriväylä öljykuljetusten kannalta. Toistaiseksi Britannia on kehottanut kaikkia brittilipun alla seilaavia laivoja välttämään Hormuzinsalmea.
 Tankkerin haltuunotto nähdään kostona
 Britannia on lähettänyt YK:n turvallisuusneuvostolle kirjeen, jossa se kertoo Iranin väittävän, että Stena Impero oli yrittänyt mennä salmesta sisään poiskulkureittiä pitkin.
 Iran väittää myös, ettei tankkeri vastannut varoitusviesteihin ja että sen transponderi oli pois päältä. Britannian mukaan väitteet eivät pidä paikkaansa.
 Britanniassa uskotaan, että tankkerin haltuunotossa on kyse Iranin kostosta iranilaisen Grace 1 -tankkerin haltuunottoon Britannialle kuuluvalla Gibraltarilla.
 Öljytankkeri otettiin haltuun Gibraltarilla aiemmin tässä kuussa, sillä sen lastin oletettiin olevan matkalla Syyriaan.
 Iranin vallankumouskaarti ottikin Stena Imperon haltuunsa vain muutama tunti sen jälkeen, kun gibraltarilainen oikeusistuin ilmoitti, että se pidentää Grace 1:n hallussapitoa 30 päivällä.
 Britannia harkitsee tankkerikriisin takia erilaisia toimia, muun muassa pakotteiden asettamista Irania vastaan.
 Iranin viranomaisten mukaan Stena Imperion 23-henkinen miehistö on kunnossa.
 Aiheesta lisää:

 Video- ja äänimateriaali paljastaa, kuinka Hormuzinsalmen tankkeriselkkaus eteni
 Ulkoministeri Haavisto: Hormuzinsalmessa käytetään merirosvousta vallankäytön välineenä
 Iran otti haltuunsa brittien lipun alla seilaavan ruotsalaisomisteisen tankkerin

Britannian pääministeri May pitää tänään hätäkokouksen tankkerikriisistä


Summary: Valtavaa paloa ei ole saatu hallintaan ja se uhkaa muutamia kyliä.

Portugalin massiivista maastopaloa epäillään tahallaan sytytetyksi.
 Viranomaiset kiinnittivät huomiota siihen, että palo on syttynyt viidessä eri paikassa hyvin lyhyellä aikavälillä. Palot ovat saaneet alkunsa samalla alueella puoli kolmen ja puoli neljän välisenä aikana lauantaina iltapäivällä.
 Poliisi on pidättänyt 55-vuotiaan miehen epäiltynä palojen sytyttämisestä.
 Sunnuntaina palo saavutti muutamia kyliä ja liekit uhkasivat useita taloja. Poliisi ei kuitenkaan ole kertonut, kuinka monta taloa on vaaravyöhykkeellä. Asukkaita on evakuoitu alueelta.
 Paloa on sammuttamassa yli tuhat palomiestä. Sammutustöissä on käytössä yli 350 ajoneuvoa sekä helikoptereita ja lentokoneita.
 Tähän mennessä palossa on loukkaantunut 30 ihmistä – yksi heistä vakavasti.
 Lue lisää:
 Portugalissa teitä suljettu ja kyliä evakuoitu kolmen maastopalon tieltä

Portugalissa poliisi on pidättänyt miehen epäiltynä maastopalojen sytyttämisestä


Summary: Ajo- ja lepoaikojen noudattaminen on edelleen yksi valvonnan painopisteistä.

Poliisi valvoo tehostetusti raskasta liikennettä koko maassa maanantaista sunnuntaihin.
 Valtakunnalliseen tehovalvontaan osallistuvat kaikki poliisilaitokset. Valvontajakso on samalla osa Euroopan liikennepoliisiverkoston (TISPOL) Euroopan laajuista valvontateemaa.
 Valvonnan tavoitteena on liikenneturvallisuuden parantaminen sekä harmaan talouden ja kuljetusrikollisuuden torjunta.
 – Liikenneturvallisuuden näkökulmasta valvontaa kohdennetaan erityisesti edellisillä valvontajaksoilla havaittuihin selkeimpiin epäkohtiin kuten ajo- ja lepoaikojen noudattamiseen, kuorman varmistamiseen sekä ajoneuvojen kuntoon, poliisitarkastaja  Heikki Kallio  Poliisihallituksesta sanoo tiedotteessa.
 Lisäksi valvonnassa kiinnitetään huomiota kuljettajan tarkkaamattomuutta aiheuttaviin tekijöihin, kuten puhelimien, tablettien, ja tietokoneiden ajon aikaiseen käyttöön sekä näkökentän erilaisiin näkemäesteisiin.
 Raskaan liikenteen valvonta on yksi poliisin liikenneturvallisuustyön painopistealueista vuonna 2019.

Poliisi valvoo tällä viikolla tehostetusti raskasta liikennettä


Summary: Urheilijalle liivit ovat tarpeen, sairastavalle ne voivat olla painajainen. Riippurintojen pelossa niitä ei kuitenkaan tarvitse käyttää.

Heinäkuun alussa rintaliivit – monille arkinen vaatekappale – päätyi raivoisan huomion keskipisteeksi.
 Ensin somevaikuttaja  Rosanna Kulju  kertoi Instagramissa, miten rintaliivittä kulkeminen oli  aiheuttanut hänelle epämukavaa huomiota  huutelun muodossa (Iltalehti). Sitten sosiaalinen media kihahti, ja keskustelu rintaliivien käytöstä tai käyttämättä jättämisestä alkoi velloa  muun muassa Twitterissä  (Helsingin Sanomat).
 Yllättävän monella tuntuu olevan mielipide siitä, pitääkö rintaliivejä käyttää vai ei, mutta makuasiat sikseen. Onko rintaliivien käytölle terveydellistä pakkoa? Tipahtaako rintakudos ilman liiviä? Ja miksi kaksi kangaspalaa olkaimien ja hakasten kera herättää niin voimakkaita tunteita?
 Liivit pois kotona, töissä ja juhlassa?
 Oululaista  Satu Lapinlampea  ei rintojen mahdollinen repsottaminen juuri kiinnosta. Lapinlampi kertoo kulkeneensa nuorempana paljolti ilman rintaliivejä: se oli pienirintaisen naisen helppo päätös. Aika oli 1990-luku, ja kukaan ei huudellut mitään hänen peräänsä liivittömyydestä.
 Nykyään hyllystä löytyy topatut ja kaarituelliset liivit hyvin käytännöllisestä syystä. Lapinlampi palelee hyvin usein, ja jokainen lämmittävä vaatekerros on otettu käyttöön.
 Mutta jos joku toinen valitsee toisin, siitä vain. Lapinlampi ajattelee, että kaikilla on oikeus kulkea tai olla kulkematta rintaliiveissä juuri niin kuin itsestä tuntuu.
 – Ja jokainen, joka meinaa huudella, pistäköön kämmenen suunsa eteen ja pitäkööt turpansa kiinni. Toisten rintaliivien käyttöön ei yhdelläkään muulla ole mitään sanansijaa, Lapinlampi sanoo.
 Rintaliivien hakaset saattavat hangata ikävästi herkkähipiäisen ihoa. Jaana Polamo / Yle
 Yhteiskunnalliset käytännöt saattavat kuitenkin sanella, voiko rintaliivejä jättää pois tuosta noin vain.
 Lapinlampi on itse ammatiltaan toimitusjohtaja. Hän arvelee, että muodollisissa tilaisuuksissa käytetyn jakkupuvun alta tuskin näkee, onko käyttäjällä rintaliivejä vai ei. Toisaalta hän pohtii, että tietyissä ammateissa on asiakasystävällisempää käyttää liivejä, jos riskinä on rintojen paljastuminen.
 – Absurdina esimerkkinä tulee mieleen, että jos esimerkiksi sairaanhoitaja kumartuu potilasta hoitaessa, ei ole kiva, jos tissit ryöpsähtävät silmille.
 Vaikka esimerkki on koominen, on sen takana aito kysymys yhteiskunnallisista pukeutumisnormeista. Lapinlampi muistaa, miten hänen edellisessä työpaikassaan seurakuntayhtymässä kierrätettiin ohjeistusta työpaikkapukeutumisesta.
 Lapinlampi kuitenkin koki, että ohjeet koskivat pitkälti naisten pukeutumista. Tekstissä puututtiin spagettiolkaimiin ja säädeltiin hameen helman pituutta.
 – Siellä ei sanottu mitään shortsien lahkeen pituudesta tai siitä, saako persvako näkyä, Lapinlampi toteaa.
 Julkinen liivittömyys voi johtaa otsikoihin
 Lisäksi naisten rintaliivittömyyteen puututaan aika ajoin julkisuudessa. Kotimaisia esimerkkejä löytyy viimeisimmän Rosanna Kuljun päivityksen lisäksi esimerkiksi Linnan juhlista kolme vuotta sitten. Silloin näyttelijä  Jonna Järnefeltin  rintaliivittä juhliminen päätyi isosti  Aamulehden otsikoihin .
 Ja otsikkoa korjattiinkin pikaisesti, sillä alkuperäisestä otsikosta syntyi pieni kohu:  Näyttelijä Jonna Järnefelt juhli ilman rintaliivejä – ikävä ilmiö yleistynyt linnassa,  otsikossa  sanottiin ensin .  Aamulehden kolumnissa  ruodittiin sanavalintaa ja muisteltiin menneitä nännikohuja – kuten  Jonna Tervomaan  nännien läpikuultavuutta  Linnan juhlissa vuosikertaa 2004  (Ilta-Sanomat).
 Vapaaehtoinen rintaliivittömyys ei siis ole yhteiskunnallisen huomion perusteella aina läpihuutojuttu. Tosin eroa lienee sillä, jättääkö julkisuuden henkilö rintaliivit pois Linnan juhlista vai päättääkö naapuri olla liiveittä ajellessaan oman pihan nurmikkoa.
 Satu Lapinlampi katsoo, että liivittömyys puhuttaa, koska siinä on pohjimmiltaan kysymys halusta hallita ja kontrolloida naisten pukeutumista ja tekemisiä.
 – Jos ollaan oikeasti huolissaan siitä, saavatko naiset olla rauhassa, ei pitäisi säädellä naisten pukeutumista. Silloin pitäisi opastaa fiksumpaan käyttäytymiseen niitä ihmisiä, jotka eivät anna ihmisten kulkea rauhassa, Lapinlampi toteaa.
 Satu Lapinlampi teki ensi kertaa rintaliivit ihan itse. Satu Lapinlammen kotialbumi.
 Lapinlampi osallistui hiljattain alusvaatteiden tekokurssille ja ompeli elämänsä ensimmäiset itsetehdyt rintaliivit. Syynä oli paitsi käsityöinto, myös käytäntö: hänen on vaikea löytää sopivan pienikokoisia liivejä kaupasta.
 Yksi kursseja järjestävä taho on tamperelainen MakeBra. Sen omistaja, vaatetusalan artenomi  Annele Isomäki  on vetänyt alusvaatteiden tekokursseja viitisen vuotta ja tekee kaavat muun muassa rintaliiveille itse.
 Kursseille on kysyntää: esimerkiksi vastikään auennut kurssi meni Isomäen mukaan tunneissa täyteen. Kun jokaiselle kurssille voi osallistua 5–10 ihmistä, Isomäki arvioi vuodessa kurssittavansa noin satakunta ihmistä alusvaatteiden tekemisen saloihin.
 Ihmisillä on kirjavia syitä tulla kursseille väkertämään rintaliivinsä itse. Yksi syy on Lapinlammenkin mainitsema kokojen löytämisen vaikeus.
 – Toinen syy on rintaliivien tuntuma. Ihmiset kokevat, että rintaliivit ovat hankalia: ne painavat, tuuppaavat, työntävät ja pistävät, Isomäki kertoo.
 Kursseja järjestävät Suomessa MakeBran lisäksi muutkin yksityiset tahot ja kansalaisopistot. Satu Lapinlampi kävi kurssinsa Oulussa, ja on tekemiinsä liiveihin erittäin tyytyväinen.
 – Ne ovat älyttömän mukavat! Paitsi että ovat nätit ja täydellisesti istuvat, ne eivät kiristä, purista, ahdista eikä tunnu ollenkaan! Lapinlampi ilakoi.
 Rintakudos löystyy, heikkenee, repsahtaa?
 Rintaliivien käytöstä tai käyttämättä jättämisestä löytyy melkoinen määrä mielipiteitä ja tietoa.
 Yksi artikkeli lupaa kertoa,  mitä rinnoille käy ilman liivejä  (Ilta-Sanomat), toinen taas listaa 8 ihanaa asiaa jotka tapahtuvat rintsikoiden  käytön lopettamisesta  (Ilta-Sanomat). Yksi asiantuntija kertoo, että puolella suomalaisnaisista  on vääränkokoiset liivit .
 Ja kuinka moni onkaan kuullut, että rinnat alkavat riippua, jos liivit uskaltaa jättää kaappiin?
 – Voi veikkonen, kyllä! Lapinlampi parahtaa.
 Hän muistaa lukeneensa naistenlehdistä vuosikymmenten ajan siitä, kuinka rinnat repsahtavat ilman rintaliivejä. Toisaalta hän muistelee nähneensä tutkimuksen, jonka tuloksena ilman liivejä kulkevien naisten rinnat riippuisivat lopulta vähemmän.
 – Mutta sekin on mielenkiintoinen asia: mitä helkkarin väliä pitäisi kenellekään olla, repsahtavatko jonkun tissit vai eivät? Paitsi ihmiselle itselleen, jos se häntä kiinnostaa, Lapinlampi summaa.
 Kaarituelliset liivit ovat toiselle ehdottomuus, kun taas toiset eivät kestä niitä kehollaan. Jaana Polamo / Yle
 Varsinaista tutkimusta liivien käytöstä tuntuu olevan sangen vähän. Yksi usein esiin nostettu tutkimus on ranskalaisen urheilulääkärin ja professorin  Jean-Denis Rouillonin  selvitys, josta kirjoitettiin ranskalaisessa mediassa vuonna 2013. Rouillon tutki ja mittaili 320:n naisen rintoja 15 vuoden ajan selvittääkseen,  miten rinnat kehittyvät ilman liivejä  (Le Monde).
 Erityishuomion tutkimuksessa sai noin viidenkymmenen 18–35-vuotiaan naisen ryhmä, jotka eivät käyttäneet liivejä. Rouillonin mukaan tässä ryhmässä olleiden naisten rinnat olivat kiinteämpiä, osallistujat huomasivat hengityksensä ja mukavuutensa parantuneen eikä  suurin osa enää halunnut rintaliivejä  (Le Monde).
 Rouillon päätyikin alustavaan tutkimustulokseen, jonka mukaan rintaliivit eivät ole välttämättä hyviä rinnoille. Liivit kun estävät painovoiman vaikutusta, ja painovoima taas heikentää kudoksia. Ylipäätään naiset siis  hyötyisivät liivittömyydestä  (20 minutes).
 Mutta toisaalta Rouillon totesi haastatteluissa, että hänen metodinsa oli heikko ja tutkimuksessa on siten aukkoja. Hän päätyi toteamaan, että jonkin suuren tutkimuskeskuksen  pitäisi ottaa asia käsittelyyn  (20 minutes).
 Tokkopa siis kaikkien tulisi polttaa rintaliivinsä siksi, että ranskalainen urheilulääkäri on alustavasti kyseenalaistanut niiden tarpeellisuuden. Rouillon totesi itsekin, että rintojen rakenne vaihtelee, joten esimerkiksi ylipainoinen 45-vuotias lapsiperheen äiti  tuskin haluaisi jättää rintaliivejä käyttämättä  (Le Monde).
 Kun jyväskyläläinen lääkäri ja Tunne rintasi ry:n asiantuntijalääkäri  Anni Saukkola  kuuli Ylen haastattelupyynnöstä, hän teki Instagram-tilillään kyselyn rintaliiveistä, niiden käytöstä ja mukavuudesta. Saukkola kertoi saaneensa noin 1000 vastausta, joiden mukaan noin 63% piti rintaliivejä mukavina, kun taas 37% epämukavina.
 – Noin pari sataa ihmistä vastasi avoimeen vastauskenttään. Kommenteissa moni kertoi, että on hirveän vaikea tietää, millaiset liivit itselle sopii eikä tiennyt, millaiset pitäisi ostaa, hän kertoo.
 Iso syy epämukavuuteen olivat siis vääränlaiset liivit.
 Mitä taas tulee rintaliivien tarpeellisuuteen, Saukkola kertaa, ettei liivien käytölle ole varsinaisia terveydellisiä perusteita.
 Hän kertoo, että iän myötä ihmisen kudos muuttuu vähemmän joustavaksi, ja rinnatkin muuttavat muotoaan. Aihe onkin jossain määrin kosmeettinen, eikä niinkään terveyteen vaan ulkonäköön liittyä.
 – Ei ole tutkimusnäyttöä siitä, että rintaliivit tekisivät rintoja kiinteämmiksi, tai ehkäisisivät niiden muotoa muuttumasta tai vastaavaa, Saukkola sanoo.
 Hän lisää, että vaikka asiasta löytyisikin tutkimus, ei yhden tutkimuksen perusteella voida vetää suoria johtopäätöksiä asiasta.
 Lääkäri Anni Saukkola kyseli rintaliivien mukavuudesta Instagram-tilillään, ja sai tuhatkunta vastausta. Moni valitteli sitä, miten vaikea on löytää mukavia ja oikeankokoisia liivejä. Jaana Polamo / Yle
 Saukkola on törmännyt myös urbaanilegendoihin rintaliivien haittavaikutuksista. Yhden sitkeän huhun mukaan rintaliivit voivat aiheuttaa syöpää  kiristämällä rintakudosta ja heikentämällä nestekiertoa  (Iltalehti).
 Saukkola ampuu väitteen alas.
 – Rintaliivien käyttö ei lisää rintasyöpiä, eikä ole väliä, minkälaisia liivejä käyttää, hän sanoo.
 Saukkola kertoo löytäneensä tutkimustietoa, jossa vertailtiin erityyppisiä rintaliivejä ja niiden käyttöaikaa. Yhteyttä syöpiin ei löytynyt.
 Tunnetun blogaaja  Maria Nordinin  viimevuotisessa kirjoituksessa taas  viitattiin tutkimukseen , jossa tarkasteltiin naisten rintaliivien päälläpitämisen ajankäyttöä ja rintaliivien tiukkuutta.
 Tutkijat löysivät korrelaation tiukkojen rintaliivien monituntisen päivittäisen käytön ja kohonneen rintasyöpäriskin välillä. Lääkäri Anni Saukkola toppuuttelee kuitenkin tulkintojen vetämistä tutkimuksesta:
 – Tästä ei pysty vetämään johtopäätöstä, että liivit aiheuttaisivat syöpää, hän toteaa.
 Saukkola huomauttaa, että tutkimukseen oli valittu syöpää jo sairastavia naisia ja terveitä verrokkeja ja kysytty heiltä liivien käytöstä. On siis mahdollista, että rintasyöpään jo sairastuneet olivat alkaneet käyttämään erilaisia liivejä. Lihavuutta ei tutkimuksessa huomioitu tekijänä, eikä Saukkola katso tuloksien olevan yleistettävissä suomalaiseen väestöön.
 – Yksittäisen tutkimuksen lisäksi tarvittaisiin paljon enemmän dataa, että väite olisi varteenotettava. Nykyisellään katsoisin tutkimusnäytön ja asiantuntijamielipiteiden olevan edelleen sillä kannalla, ettei liivien käytöllä ole mitään tekemistä rintasyövän kanssa, sillä syy-seuraussuhdetta ei ole löytynyt.
 Mitä tulee muihin terveydellisiin näkökulmiin, on totta, että esimerkiksi isorintaiset kokevat usein tarvitsevansa liivejä ehdottomasti. Saukkola toteaa, että ilman niitä voi tuloksena olla niska-hartiaseudun särkyä, ja silloin on selvää, että liiveistä voi olla apua.
 Toiselle ehdottomat, toiselle ehdottomasti ei
 Jyväskyläläinen liikunnanopettaja, personal trainer  Tiina Hakala  on yksi niistä, joille erityisesti urheiluliivit ovat välttämättömät. Urheiluliiviosasto on monelle kirjaimellisesti tiukka paikka, sillä tarkoitukseen sopivat erityisliivit ovat usein kireämpiä ja tukevampia kuin arkikäyttöön tarkoitetut.
 – Itse ajattelen, että on hyväksi rintojen terveydelle käyttää jotain tukevaa ja liikuntalajiin soveltuvaa, Hakala toteaa.
 Liikunnanopettajana Tiina Hakala on tottunut urheiluliivien käyttöön, mutta tietää, että monen mielestä ne saattavat olla todella tiukka vaatekappale. Niko Mannonen / Yle
 Hakala on liikunnallisen työnkuvansa puolesta jo tottunut jatkuvaan urheiluliivien käyttöön, eikä pidä niitä epämukavina. Päinvastoin: ne mahdollistavat miellyttävämmän liikuntakokemuksen. Vaikka valinta olisi vapaa, hän ei itse haluaisi jättää rintsikoita pois esimerkiksi töissä.
 – Koulussa opettajilla on tietynlainen ääneen sanomaton ja määrittelemätön pukeutumisetiketti, hän toteaa.
 Muutoin Hakala ajattelee, että rintaliivien käyttö on yksilön oma valinta, kuten muukin pukeutuminen on. Hän muistelee viimevuotista opettajiin liittyvää pukeutumiskohua. Se alkoi, kun eräs opettaja oli kulkenut koulussa bändipaidassa, jota Keskisuomalaisen päätoimittaja arvosteli  pääkirjoituksessaan  (tilaajille).
 Somekalabaliikin lopputuloksena järjestettiin Pukeudu bändipaitaan opettaja! - tapahtuma Facebookissa , ja sadat opettajat osallistuivat tempaukseen. Hakala vetää tapauksesta yhteyden rintaliivikeskusteluun.
 – Voihan se olla jonain päivänä ihan normi, että oli rintsikat tai ei, siitä ei herää enää mitään kohua, Hakala toteaa.
 Siinä missä Hakala kokee liivit työn kannalta olennaisiksi, bloggaaja, kokemusasiantuntija  Anna Giss  koki liiveistä pitkälti haittaa. Giss kirjoittaa Lusikoita kiitos -blogia ja kertoi kaksi vuotta sitten jättäneensä liivit, sillä ne aiheuttavat hänelle suoranaista kipua.
 Pyörätuolia käyttävällä Gissillä on TOS-syndrooma eli  rintakehän yläaukeaman pinneoireyhtymä  (Duodecim), joka on aiheuttanut kaulan ja kainalon väliseen alueen hermopinteen. Lisäksi hänellä on monimuotoinen alueellinen kipuoireyhtymä eli CRPS, jonka yhtenä oireena on ihotunnon yliherkkyys. Silloin esimerkiksi rintaliivien kosketus vaikkapa pyörätuolia kelatessa aiheuttaa kipua.
 Rintaliivien käyttö aiheuttaa Gissille myös käsien puutumista sekä kipujen lisääntymistä molempien kipuoireyhtymien vuoksi.
 – Rintaliivit kuitenkin puristavat jostain. Sekin, että rintsikan kangas hipaisee kättä, aiheuttaa kipua. Ne ovat tuottaneet paljon enemmän hankaluutta kuin mitä ne voisivat antaa, Giss sanoo.
 Siispä rintaliivit ovat jääneet käytöstä. Jos joku on sen huomannut, ei siitä ole ainakaan Gissille tultu raportoimaan tai käskemään liivejä päälle.
 – Alussa, kun jätin liivit pois, ajattelin: "Apua, ajattelevatko muut, että olen jotenkin epäsiisti, jos paidan läpi näkyy nänni?" Giss kuvailee.
 Nyt hän ajattelee, että jos jotakuta asia kiinnostaa, he ovat tervetulleita tuijottamaan paremman tekemisen puutteessa.
 Anna Giss pitää Lusikoita kiitos -blogia ja on kertonut siellä avoimesti rintaliivien jättämisestä kaapiin. Anna Gissin kotialbumi
 Näyttää siis siltä, että liiviasioissa ratkaisevat tilanne ja ihminen itse.
 Lääkäri Anni Saukkola muistuttaa, että saman ihmisen rinnan koko ja siten kuppikoko voi muuttua huomattavastikin esimerkiksi hormonien ansiosta. Toisilla rinnat taas ovat erikokoiset, tai ne on esimerkiksi poistettu.
 – Ei varmasti ole yleispätevää ohjetta kaikille. Jokaisen kannattaa omalla kohdallaan pohtia asiaa, ja tarvittaessa kysellä liiveistä neuvolasta tai fysioterapeutilta. Liivikauppiaat ovat hyviä oikean koon ja mallin löytämisessä, Saukkola toteaa.
 Rintojen lörpähtämistä ei kuitenkaan tarvitse pelätä rintaliivien takia, käyttipä niitä tai ei.
 – Ja ihmisen keho ei ole muuttumaton, joten on ihan luonnollista, että kudos muuttuu. Eihän elämä lopu, vaikka rinnat löystyvätkin, Saukkola sanoo.

"Mitä helkkarin väliä pitäisi olla, repsahtavatko tissit?" Terveyden kannalta rintaliivien käyttö on yksi lysti; silti liivittömyys voi kuohuttaa


Summary: Itärannikolla kuumuus pahenee sunnuntaina. Kuluvasta heinäkuusta on tulossa ennätysmäisen paahtava kaikkialla.

Yhdysvaltojen keski- ja itäosien asukkaat kärvistelevät vaaralliseksi kuvaillussa lämpöaallossa. Lämpöaallon alueella asuu noin 200 miljoonaa ihmistä.
 Kostean ja kuuman ilman rintama koettelee erityisen pahasti Yhdysvaltain itärannikkoa Pohjois- ja Etelä-Carolinasta Mainen osavaltioon. Sunnuntaiksi itärannikolle on luvassa vielä aiempaakin kuumempaa ilmaa.
 Esimerkiksi New Yorkissa, Washingtonissa ja Philadelphiassa on ollut lähes 38 astetta lämmintä. New Yorkin pormestari  Bill de Blasio  on julistanut kaupunkiin hätätilan lämmön takia.
 – Lauantaista tulee todella, todella paha ja sama jatkuu sunnuntaina. Tämä on vakavaa, erittäin vakavaa, hän sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Yhdysvalloissa on kuollut helteeseen ainakin kuusi ihmistä. Neljä heistä on kuollut Marylandin osavaltiossa ja yksi Arizonassa. Entinen amerikkalaisen jalkapallon liigatason pelaaja  Mitch Petrus  kuoli torstaina Arkansasin osavaltiossa työskenneltyään ulkona.
 Leivonnaiset paistuivat auton konepellillä
 Helleaalto yltää Yhdysvaltain keskilännen tasangoille asti. Yhdysvaltain ilmatieteen laitoksen Omahan-konttorin työntekijät paistoivat aiemmin viikolla perinteisiä buttermilk biscuit -piimäsämpylöitä auton konepellillä ja saivat niistä kahdeksassa tunnissa lähes kypsiä.
 New Yorkin Brooklynissa sijaitsevassa puistossa  Megan Vallerie  juoksi kuumuudessa kahdeksan kilometrin lenkin ja harmitteli, ettei lähtenyt liikkeelle aikaisemmin aamulla.
 – Pitää ottaa aikaa, juoda paljon vettä ja keskittyä selviytymään, ei nauttimaan. Se on tavoitteena, Vallerie sanoi uutistoimisto AP:lle.
 New Yorkissa peruttiin helteen takia yksi vuoden 1969 kuulennon 50-vuotisjuhlatilaisuuksista. Myös New Yorkin kaupunkitriathlon jätettiin järjestämättä ensi kertaa tapahtuman historiassa. Chicagossa peruttiin niin ikään liikuntatapahtumia.
 Mittaushistorian kuumimpia kesäkuukausia
 Tämän vuoden kesäkuu oli maailmanlaajuisesti kuumin 140 vuoteen, kertoi Yhdysvaltain ilmasto- ja valtamerentutkimuslaitos NOAA torstaina. Euroopassa rikottiin kesäkuun lämpötilaennätyksiä, samoin kuin Afrikan ja Aasian mantereilla sekä Etelä-Amerikassa.
 Yhdeksän kymmenestä mittaushistorian kuumimmasta kesäkuusta on koettu 2010-luvulla.
 Kesäkuun lopun helleaalto koetteli sairaaloita muun muassa Espanjan Córdobassa. Salas / EPA
 Ilmastotieteilijät odottavat myös kuluvasta heinäkuusta ennätyskuumaa kuukautta maailmassa.
 Ennätykset kertovat ilmastonmuutoksen vauhdista.
 – Jos mittausennätysten rikkominen jatkuu eri puolilla maailmaa, se osoittaa, että ilmasto on herkempi kasvihuonekaasupäästöjen määrälle ilmakehässä kuin jotkin aiemmat mallimme ovat esittäneet, sanoo brittiläinen ilmaston- ja ympäristönmuutoksen professori  Stephan Harrison  Reutersille.
 Lisää aiheesta:
 "Arktinen lämpöaalto" iski maailman pohjoisimpaan vakituisen asutuksen paikkaan
 Ranskassa rikkoutui ensin kaikkien aikojen helle-ennätys – lämpötila hipoo jo 46 astetta

Puolet Yhdysvalloista hikoilee kosteassa lämpöaallossa – tänä kesänä poikkeuksellisen kuumaa maailmanlaajuisesti


Summary: Ravustus alkaa tänään, mutta harva tietää, että niiden historia ulottuu aina muinaisiin roomalaisiin asti.

"Jo muinaiset roomalaiset..." käy aloitukseksi myös rapujen tarinaan, mutta otetaan ensin kreikkalaiset.
 1. Antiikin lääke
 Aristoteles kirjoitti ravuista jo 300 vuotta ennen ajanlaskumme alkua. Antiikin Kreikassa rapu ei ollut ruokaa, vaan saksiniekoilla hoidettiin näivetystautia.
 Myös roomalaiset käyttivät rapuja lääkkeenä. Monitaituri  Plinius vanhemman  sanotaan hoitaneen muun muassa käärmeenpuremia aasin maitoon sekoitetulla rapujauholla.
 2. Paaston pelastus
 Keskiajalla ankaran hengellisissä luostareissa pidettiin kymmeniä, jos ei satoja paastopäiviä. Niihin ei liharuoka sopinut, mutta kalahan ei ole lihaa ja rapu vielä vähemmän.
 Niinpä ainakin jo 1200-luvulta lähtien luostarien rapukattiloissa keitettiin joka vuosi kymmeniätuhansia rapuja sapuskaksi.
 3. Onnea Napoleonille
 Ranskan keisari Napoleon I. Library of Congress
 Rapujen syönnistä tuli hienoa viimeistään 1800-luvun Pariisissa, ja se on ainakin osittain keisari  Napoleonin  syytä tai ansiota.
 Kova taistelu vaatii hyvät ateriat. Kun ranskalaiskeisari kerran oli saanut rapuja kanaruokansa koristeeksi, hän halusi niitä jokaisen taistelun jälkeen. Ravusta kerrotaan tulleen Napoleonille suorastaan onnen eläin.
 4. Muoti
 Pariisista muoti levisi tietysti muihin Keski-Euroopan kaupunkeihin, ja ennen pitkää myös Pohjoismaihin. Siitä saa kunnian Tanskan kuningatar  Kristiina .
 5. Bisnes
 Keski-Euroopassa herkuteltiin suomalaisilla ravuilla.  Martti Juntunen / Yle
 Ravut alkoivat kiinnostaa suomalaisia, kun ruotsalaiset ensin tykästyivät niihin.
 Toisaalta osa suomalaisten rapuperinteistä on itäistä juurta, koska Suomen kylpylöihin tulleet hienot ja varakkaat pietarilaiset halusivat herkutella saksiniekoilla.
 Ravustus alkoi Suomessa 1800-luvun lopulla. Kun rapujen kysyntä kasvoi, tarvittiin lisää myös ravunpyytäjiä, ja suomalaiset löysivät ravunmentävän markkinaraon.
 Kerrotaan, että varsinkin Hämeessä ja Satakunnassa ainakin renkipoikien kannatti miettiä jopa ammatinvaihdosta maalta vesille. Hyvä pyytäjä teki ravuilla kertaallisen tilin.
 Kun Keski-Euroopan markkinat vetivät parhaimmillaan, Suomesta vietiin miljoonittain rapuja.
 6. Joki- ja täpläravut
 Jokirapu ojentelee komeita saksiaan. Jani Koskinen / Lehtikuva
 Jääkauden hellitettyä jokirapu mönki Suomeen idän tai tarkemmin kai kaakon suunnalta.
 Täplärapu puolestaan tuotiin Pohjois-Amerikasta vasta 1960-luvulla. Sitä ei saa enää nykyisin istuttaa tai siirtää uusille vesille, koska täpläravun seuralaisena kulkee harmittavan usein rapurutto.
 Rapujuhlat saa pystyyn yhtä hyvin jokiravuilla kuin täpläravuillakin, sillä molemmat ovat syötävän hyviä. Lähinnä itäsuomalaisissa järvissä mertaan voi joskus tulla myös kolmas kotimainen saksiniekka, kapeasaksirapu.
 7. Rapurutto
 Tällä täpläravulla taitaa olla rapurutto. Toni Pitkänen / Yle
 Tuhoisa rapurutto aloitti Euroopan-valloituksensa tiettävästi Italiasta, ja tuontitavarana Pohjois-Amerikasta se sinnekin rantautui. Italiasta se levisi Ranskaan ja Saksaan, kunnes Puolan ja Venäjän kautta kiersi ensikertaa Suomeenkin jo 1890-luvulla.
 Tänä kesänä on puhuttu paljon haitallisista vieraslajeista, ehkä eniten lupiinista ja kurtturuususta. Myös rapurutto on nostettu EU:n haitallisten vieraslajien listalle. Sille ei suomalainen jokirapu pärjää.
 Rapujen puolustaminen rapurutolta on ihmisen tehtävä, ja kotimaan ikiaikainen laji jokirapu kiittää huolellista pyytäjää. Ja täpälärapukin kärsii rapurutosta.
 Kalastus- ja ravustusvälineet pitää desinfioida aina, kun vaihtaa vesistöä. Pilssivedet täytyy tyhjentää, veneet kuivattaa auringossa eikä rapumertaa tai sumppua rapuineen saa suorilta siirtää toiseen järveen.
 8. Istutukset
 Täplärapuja istutetaan vain vesireittien suuriin järviin. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Rapuruton tultua suomalaisten ei enää pitkään aikaan kannattanut harkita ammatinvaihtoa päätoimiseksi ravustajaksi. Romahtaneet jokirapukannat ja -saalit eivät ole koskaan toipuneet 1800-luvun lopun tasolle.
 Tuhoa on yritetty korjata suunnitelluilla istutuksilla. Vesireittien latvavedet on jätetty jokirapujen elintilaksi, mutta selkävesille on istutettu täplärapuja.
 Esimerkiksi Tampereen ympäristön suurilla järvillä pääsee taas ravustamaan sadan vuoden tauon jälkeen.
 Kansallisen rapustrategian mukaan sisävesien raputaloudella on huomattava merkitys ja sen uskotaan yhä kasvavan.
 9. Rapukausi
 Pyydykset on lastattu veneeseen ravustusta varten. Isto Janhunen / Yle
 Kuluvan kesän ravustuskausi alkaa tänään sunntaina eli 21. heinäkuuta kello 12, ja ennakolta saalistoiveet ovat korkealla.
 Arvioiden mukaan Etelä-Suomesta saadaan nyt mainioita rapusaaliita. Keskellä Suomea ja varsinkin Lapissa voi olla, että parhaat rapusaaliit nostetaan vähän myöhemmin eli vasta heinä-elokuun vaihteen jälkeen.
 Ravustajalla täytyy olla pyyntiin lupa vesialueen omistajalta ja hänellä täytyy olla maksettuna valtion kalastonhoitomaksu.
 Merrat pitää merkitä kunnon koholla ja niissä tulee olla pyytäjän nimi ja yhteystiedot. Joillakin vesillä mertoihin tarvitaan lisäksi pyydysmerkit.
 10. Herkku
 Ensimmäisiä rapujuhlia vietetään varmaan jo tänäiltana. Matti Myller / Yle
 Suomalaisen ravustuksen historia on komea, ja tulevaisuuskin voi olla. Kansallinen strategia luo uskoa siihen, että raputaloudella on monipuolista kaupallista merkitystä.
 Kunhan tämän kesän rapukausi saadaan keskipäivällä alkuun, niin jo huomisaamuna kalakauppiaan tiskillä mönkii tuoreita rapuja. Ainakin jos vanhat merkit pitävät paikkansa. Samoin ravintolat alkavat mainostaa erityisiä rapuviikkojaan.
 Ne kaikkein onnekkaimmat pyytäjät ja innokkaimmat herkkusuut taitavat järjestää rapujuhlia jo tänään.
 10. + 1 Tilli suussa
 Rapujuhlat eivät tietenkään ole täydelliset ilman iloista laulua. Pöytäseurueen yhteiseksi lauluksi käy vaikkapa  Snapsikylpy , sillä sävelenä on vanha tuttu Kalliolle kukkulalle:
 Tilli suussa, kruunu päässä Sinut pöytää kannetaan. Paahtoleivän päälle sulle snapsikylpy annetaan.
 Skool! Tiina-Leena Kurki / Yle
 Artikkelin lähteet:   Pirkanmaan Kalatalouskeskus ,  Raputietokeskus ,  Suomen Ammattikalastajaliitto ,  Suomen Luonnonvarakeskus  ja  MMM/Kansallinen rapustrategia

Tiesitkö, että ravuilla mässäiltiin jo keskiajalla ja 100 vuotta sitten ne olivat suomalainen vientihitti? – Lue 10+1 tarua ja totuutta saksiniekoista


Summary: Halvinta menovettä matkalainen löytää Itä-Euroopan maista.

Suomessa 95-oktaanisen bensiinin hinta oli viikon alussa EU-maiden viidenneksi kalleinta.  Asia käy ilmi Euroopan komission viikoittain julkaisemasta polttoaineiden hintatilastosta.
 95-oktaanisen ilmoitettu keskihinta 15. heinäkuuta Suomessa oli 1,56 euroa litralta. Suomen edellä bensan hinnoissa olivat Italia (1,60), Kreikka (1,62), Tanska (1,66) ja Hollanti (1,69).
 EU-maiden halvinta bensaa tankattiin samaan aikaan Bulgariassa (1,11), Liettuassa (1,14), ja Latviassa (1,18).
 Hintaeron huomaa erityisesti Viroon suuntaava automatkailija, sillä Virossa bensiiniä tankattiin viikon alussa 1,36 eurolla litralta, eli 20 senttiä halvemmalla kuin Suomessa. Dieselin kohdalla erotus on paljon pienempi, noin neljän sentin luokkaa.
 Dieselöljyn kohdalla Suomen 1,37 euron litrahinta ei nouse yhtä kärkeen, sillä kalliimpaa dieseliä tankataan muun muassa Ruotsissa, Britanniassa, Ranskassa, Italiassa, Belgiassa ja Kreikassa. Ruotsissa tankattiin viikon alussa EU:n kalleinta dieseliä 1,50 eurolla litralta.
 Kolmen hintaluokan Eurooppa
 Polttoaineiden hinnoissa EU jakautuu kartalla selkeästi edulliseen itään, keskihintaiseen keskiseen Eurooppaan ja kalliiseen länteen sekä pohjoiseen. Myös Välimeren maat Italia ja Kreikka erottuvat kartalta kalliina maina tankata, oli sitten kyse bensiinistä tai dieselistä.
 Sekä bensiinin että dieselin kuluttajahinta ennen veroja on ollut nousussa EU-alueella kesäkuun lopulta lähtien. Hinnat eivät kuitenkaan ole vielä saavuttaneet kevään huippua toukokuulta, jolloin polttoaine oli kalleimmillaan kuluvana vuonna.
 Suomessa verotuksen osuus lopullisesta hintalapusta on 95-oktaanisen bensiinin kohdalla 63 ja dieselin kohdalla 53 prosenttia.
 Euroopan komission polttoaineen hintatilasto perustuu jäsenmaiden ilmoittamiin tietoihin polttoaineiden keskihinnoista kullakin viikolla.
 Lue lisää:
 Diesel-kuskeja kiusannut hintaheilahdus on ohi – nyt bensan hinnassa näkyy pilaantunut öljy, laiterikot ja kauppasodan uhka
 Bensan keskihinta pompahti: +13 senttiä litralta verrattuna tammikuuhun – Dieselkuskit päässeet vähemmällä
 Vuokraamassa autoa lomalla? Netistä saatu tarjous ei ole sopimus, lopullinen hinta voi muuttua – Lue 9 tärkeää vinkkiä autonvuokraukseen

Suomessa EU-maiden viidenneksi kallein bensa tällä viikolla – näissä maissa automatkaajan kannattaa tankata


Summary: Yli tuhat palomiestä sammuttaa paloja Keski-Portugalissa. Seitsemän heistä on loukkaantunut.

Yli tuhat palomiestä taistelee Keski-Portugalissa riehuvia maastopaloja vastaan.
 Palomiehet lähetettiin tukahduttamaan kolmea maastopaloa vuoristoiselle ja metsäiselle Castelo Brancon alueelle, joka sijaitsee noin 200 kilometriä pääkaupunki Lissabonin koillispuolella.
 Armeija kertoi tiedotteessa lähettäneensä alueelle 20 sotilasta sekä koneistoa pelastusviranomaisten avuksi. Armeijan joukot avaavat reittejä, jotta pelastushenkilöstö pääsee liikkumaan alueella.
 Castelo Brancon alueelta on evakuoitu helikopterilla ainakin yksi siviili Lissaboniin, kertoi alueen pelastuspalvelun johtaja  Luis Belo Costa . Evakuoitu oli loukkaantunut vakavasti.
 Hänen lisäkseen ainakin seitsemän palomiestä oli loukkaantunut alueella. Kolme näistä sai vammoja, kun heidän paloautonsa törmäsi toiseen vastaavaan pelastusajoneuvoon.
 Useita valtaväyliä on suljettu ja kyliä evakuoitu varotoimena, kertoi pelastuspalvelu.
 Noin 20 helikopteria ja lentokonetta oli mukana sammutustehtävissä lauantaina, mutta yön tultua lentäminen alueella muuttui mahdottomaksi.
 Kalevi Rytkölä / Yle
 Presidentti lähetti terveiset
 Presidentti  Marcelo Rebelo de Sousa  ilmaisi viestissä tukensa sadoille palomiehille, jotka taistelevat "tulipalojen vitsausta" vastaan.
 Kovat tuulet ovat yllyttäneet paloja ja levittäneet niitä kolmeen eri suuntaan lauantai-iltapäivästä lähtien.
 Yhteensä seitsemällä alueella Keski- ja Etelä-Portugalissa  on voimassa varoitus  korkeista lämpötiloista. Samoilla alueilla on korkea maastopalovaara.
 Portugalissa muistetaan yhä kahden vuoden takaiset maastopalot, joissa kuoli kymmeniä ihmisiä. Niiden seurauksena Portugalin viranomaiset varautuvat nyt paloihin huolellisesti.
 Lisää aiheesta:
 Portugalissa 12 ihmistä saa syytteen maastopalokuolemista – Yli 60 kuolonuhrista syytetään virkamiehiä, tietyöyhtiötä sekä voimalan väkeä
 Nelivuotias Rodrigo menehtyi sukulaisten autoon – Portugalissa kysytään, olisiko metsäpalokuolemat voitu estää

Portugalissa teitä suljettu ja kyliä evakuoitu kolmen maastopalon tieltä


Summary: Presidentti Volodymyr Zelenskyin Kansan palvelija -puolue ja Holos eli Ääni-puolue ovat uusia tulokkaita.

Ukrainassa on alkanut äänestäminen ennenaikaisissa parlamenttivaaleissa.
 Vaalit todennäköisesti muovaavat parlamentin kokoonpanon uuteen uskoon. Nyt parlamentin enemmistö on edellisen presidentin  Petro Porošenkon  joukoilla.
 Vaalit oli alun perin tarkoitus järjestää ensi lokakuussa. Ukrainan tuore presidentti  Volodymyr Zelenskyi  kuitenkin ilmoitti hajottavansa maan parlamentin sen jälkeen, kun hän vannoi virkavalansa toukokuussa.
 Suositussa tv-sarjassa aiemmin presidenttiä näytelleen Zelenskyin uusi Sluga narodu eli Kansan palvelija -puolue on ollut Ukrainan suosituin poliittinen liike. Se näyttääkin saavan enemmistön parlamenttiin eli Verhovna Radaan.
 Kansan palvelija -puolue on luvannut tarjota vaihtoehdon Ukrainan perinteiselle poliittiselle eliitille, kitkeä korruptiota ja saada aikaan tulitauon Itä-Ukrainan sotaan.
 Toinen uusi tulokas on Holos- eli Ääni-puolue, jonka johtaja ja keulakuva on huippusuosittu rocktähti  Svjatoslav Vakartšuk .
 Lue täältä laaja taustoittava artikkeli Ukrainan uusista puolueista ja vaalien asetelmista
 Toiseksi suosituin puolue Kansan palvelijan jälkeen on Venäjä-mielinen Opposition ohjelma – Elämän puolesta -puolue noin kymmenen prosentin kannatuksella. Sen johtajiin kuuluva liikemies  Viktor Medvedtšuk  on toistuvasti käynyt tapaamassa Venäjän presidenttiä  Vladimir Putinia .
 Porošenkon Eurooppalainen solidaarisuus -puolueella on kolmanneksi eniten kannatusta.

Ukrainalaiset ovat jälleen uurnilla ennenaikaisissa vaaleissa, joissa Zelenskyin puolueelle ennustetaan voittoa


Summary: Chennain kriisi on pääosin ihmisen aiheuttama. Vesikiistat ruokkivat levottomuuksia, mutta vesi on myös avain rauhaan.

Millaista on, kun yhdeksän miljoonaa ihmistä jää ilman vettä kesähelteillä? Niin tapahtui kesäkuun alussa intialaisessa Chennain kaupungissa, jossa vesi loppui kokonaan kodeista.
 Paikalliset asukkaat saivat pahimmillaan päivässä vain muutaman ruukullisen vettä. Se ei riitä kunnolla pyykkien pesemiseen, kylpemiseen tai vesivessan vetämiseen.
 Kesäkuussa vesijonot kaupungin lähiöissä venyivät lähes työpäivän pituisiksi. Niihin kerääntyi väkeä jo aamuyöllä, useita tunteja ennen kuin vesipumppu käynnistyi. Ihmiset kärvistelivät vesijonoissa tuntikausia 40 asteen helteessä odotellen ruukkujen verkkaista täyttymistä. Välillä pumpun piti antaa levätä.
 – Tämä on henkistä kidutusta, paikallinen  A. Vani  kuvaili tilannetta sanomalehti  The Washington Postille .
 Intialaisen Chennain miljoonakaupungin asukkaat jonottivat juomavettä 25. kesäkuuta.  Zhang Naijie / AOP
 Nyt tilanne on käymässä entistä vakavammaksi. Lähes kaikki Chennain sairaalat ovat täysin yksityisten vedentoimittajien varassa. Pian osa sairaaloista saattaa joutua sulkemaan ovensa.
 Tuhannet vesisäiliöautot suhaavat päivittäin jopa sadan kilometrin päähän kaupungista laitakylien vesilähteille. Vedentoimittajien mukaan vettä ei ole kohta enää edes niille, joilla on varaa maksaa siitä paljon.
 Kymmeniltä kaupungeilta loppuu pian pohjavesi
 Chennaissa vesikriisi on suurelta osin ihmisen aiheuttama. Hallitsemattomasti kasvanut kaupunki on käytännössä tuhonnut lähiseutujen vesialueet. Vettä ei kierrätetä ja sadevettä kerätään vain harvakseltaan. Osa pintavedestä on pahoin saastunutta.
 Chennain läpi risteilee kolme jokea, mutta ne kaikki ovat olleet jo vuosia käyttökelvottomia huonon jätehuollon takia. Poliittista tahtoa tilanteen ratkaisemiseksi ei löydy.
 Suurin ongelma on kuitenkin se, että kaupungin pohjavesivarannot on pian käytetty loppuun. Eikä Chennai ole ongelmansa kanssa yksin.
 Valtavat intialaiset kaupungit taistelevat samojen ongelmien kanssa kuin Chennai.
 Pohjavesi loppuu kokonaan kymmenissä kaupungeissa vuoteen 2020 mennessä. Joukossa ovat Intian suurimpiin lukeutuvat kaupungit Delhi, Bengaluru, Chennai ja Hyderabad, kertoo valtion ajatushautomo Niti Aayogin raportti vuodelta 2018.
 Intiassa maanviljelijöiden ei tarvitse maksaa käyttämästään vedestä, joka pumpataan lähes poikkeuksetta pelloille pohjavedestä. Pohjavesivarannot kattavat noin 40 prosenttia Intian käyttämästä vedestä. Nyt ne uhkaavat kuivua.
 Intialaiset viljelijät istuttavat riisintaimia Jian kylässä Pohjois-Intiassa.  Intia on yksi maailman suurimpia riisinviejämaita. Sanjay Baid / EPA
 Ruoantuotanto suurin vesirohmu
 Vesipulassa on kyse makean veden ehtymisestä. Sitä saadaan pohjavesistä, järvistä tai joista.
 Valtaosa kaikesta ihmisten käyttämästä makeasta vedestä menee ruoantuotantoon niin Intiassa kuin muualla maailmassa. Vain kolme prosenttia ihmisten käyttämästä makeasta vedestä päätyy kotitalouskäyttöön.
 Vesiongelmat pahenevat, kun ihmisten määrä kasvaa. Maapallon väkiluku on nelinkertaistunut sadassa vuodessa, mutta viljentävän maan pinta-ala ei kasva. Kasvavan planeetan käyttöön ei ole saatavilla aiempaa suurempia määriä vettä vaan päinvastoin.
 Vesivarantoja rokottaa myös keinokastelu – noin viidennes maailman pelloista on keinokasteltuja.
 Suomessa kärsittiin kuivuudesta kesällä 2018. Minna Rosvall / Yle
 Kun vettä on liian vähän, viljasadot kärsivät. Se koettiin myös Suomessa poikkeuksellisen kuivana kesänä 2018, jolloin merkittävä osa viljasadoista kuivui peltoihin. Suomessa koettavat vesikriisin ja ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat silti vähäisiä verrattuna Etelä-Aasiaan.
 – Suomessa on paljon vettä ja vähän väkeä. Meillä ei ole rajuja kuivuusaaltoja ja veden puutetta, sanoo vanhempi yliopistonlehtori  Marko Keskinen  Aalto-yliopistosta.
 Vedenpuute maailmalla heijastuu Suomeenkin. Suomalaisten ruokapöytiin päätyvä ruoka, kuten hedelmät, riisit ja lihat, saattavat tulla hyvin vesiniukoilta alueilta.
 – Vesikriisi näyttäytyy usein kuivina kaivoina ja juomaveden puutteena. Iso kysymys on pidemmällä aikavälillä kuitenkin se, kuinka ruokitaan tämä kasvava planeetta, Keskinen sanoo.
 Suurimmassa osassa käynnissä olevia konflikteja vedellä on ainakin jonkinlainen rooli siellä taustalla  Antti Rautavaara
 Rutikuivaa ja rankkasateita – ilmastonmuutos kirittää ääri-ilmiöitä
 Kun toisella puolella Intiaa kuivuus tekee elämästä sietämätöntä, toisella puolella sataa liikaa. Intian länsirannikolla sijaitsevassa talouspääkaupungissa Mumbaissa on  Britannian yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan nähty heinäkuun alussa vuosikymmenen kovimmat rankkasateet.
 Vettä satoi heinäkuun alussa yhtäjaksoisesti lähes viikon. Miljoonakaupungin liikenneyhteydet katkesivat ja kouluja suljettiin. Rankkasateet veivät ainakin 38 ihmisen hengen, kertoo uutissivusto  India Today .
 Mumbain esikaupunkialueelle satoi yhdessä vuorokaudessa yli 35 senttimetriä vettä. Tämä perhe uhmasi teitä tukkineita tulvia moottoripyörällä. Kunal Patil / AOP
 Äärimmäisten sääilmiöiden taustalla vaikuttaa ilmastonmuutos.
 Kun ilmaston kuumat jaksot lisääntyvät, vettä haihtuu enemmän. Samalla kuivuudesta kärsiville seuduille osuu kovia rankkasateita, kuten Mumbaissa. Intian itäisessä Assamin osavaltiossa ainakin 50 ihmistä on kuollut  Etelä-Aasian valtioita koettelvissa monsuunitulvissa .
 Kun vettä tulee paljon ja nopeasti, se ei ehdi imeytyä kunnolla maaperään. Silloin se ei päädy pohjavedeksi.
 Intiassa esiintyvät kuivuuskaudet johtuvat myös osin El Niño -sääilmiöstä, joka luo kausivaihtelua vuosien välille.
 Vapaaehtoiset jakoivat maustettua vettä ohikulkijoille hyväntahdoneleenä polttavan kuumana päivänä kesäkuussa. Burhaan Kinu / AOP
 Intiassa on tänä kesänä kärvistelty polttavan kuumissa lämpötiloissa. Pohjoisessa sijaitsevassa pääkaupungissa Delhissä mitattiin kesäkuussa kaikkien aikojen lämpöennätys, 48 astetta.
 Kesäkuun lopulla Intiassa noin puoli miljoonaa ihmistä allekirjoitti vetoomuksen, jossa Intian hallintoa pyydettiin julistamaan hätätila vesikatkosten ja lämpöaaltojen takia.
 Samalla kun ääriolot yleistyvät, vedestä tulee alueella vain pahempi pula väestön kasvaessa. Intiasta tulee kymmenen vuoden kuluessa maailman väestörikkain maa.
 – Joillekin Etelä-Aasian alueille on ennustettu, että väestö voi jopa tuplaantua vuoteen 2050 mennessä. Jos siellä nyt on puutetta vedestä, niin ei voi kuvitellakaan, mikä tilanne on 30 vuoden kuluttua, sanoo vesitekniikan apulaisprofessori  Matti Kummu .
 35 asteen märkälämpötila tappaa nopeasti hyväkuntoisenkin ihmisen – Intian miljoonakaupungeissa ei voi ehkä asua enää tulevaisuudessa
 Öljyrahalla merivesikin taipuu juomavedeksi
 Vesikriiseistä kärsivät kaikkein eniten köyhät maat, joiden kyky vastata kriiseihin on heikko. Siksi Etelä-Aasian kaupungeissa tullaan todennäköisesti näkemään vielä lisää vesikriisejä.
 Vesiongelmiin on kyllä ratkaisuja, jos rahaa vain löytyy.
 Lähi-idässä pohjavetensä loppuun kuluttanut, öljyrikas Saudi-Arabia tekee merivedestä makeaa vettä juotavaksi ja teollisuuden tarpeisiin. Suolanpoisto vie paljon energiaa, eikä se Keskisen mukaan ole taloudellisesti kannattavaa lähes missään muussa maassa.
 Kaakkois-Aasiassa varakas mutta vesiköyhä Singapore suodattaa lähes kaiken jäteveden juomakelpoiseksi. Yhdysvalloissa Kaliforniassa vettä suodatetaan pohjaveteen käytön jälkeen.
 Maanviljelijä istuu kuivuneen maansa äärellä Karnatakan  alueella Etelä-Intiassa 26. toukokuuta.  Jagadeesh Nv / EPA
 Vesi ruokkii konflikteja, mutta on myös avain rauhaan
 Kun vettä ei ole riittävästi, ruuasta tulee kallista. Köyhillä alueilla kotitalouden menoista jopa noin puolet voi mennä ruokaan.
 Veden puute voikin toimia yhtenä sytykkeenä levottomuuksille ja jopa konflikteille.
 Arabikevään liikehdinnän yhtenä syynä on pidetty ruoan hinnan nousua. Vesi vaikutti osin myös vuonna 2015 alkaneeseen siirtolaiskriisiin. Väestönkasvun myötä kaikille ei ole riittänyt työtä tai maata viljeltäväksi, minkä lisäksi äärimmäinen kuivuus on ajanut joillakin seuduilla ihmiset kodeistaan.
 – Lähi-idän alueella vesi kiristää useiden maiden välejä, sillä alue on kuivaa ja maat ovat muutenkin jännittyneissä suhteissa keskenään, kertoo Aalto-yliopiston Keskinen.
 Maailman vesiniukat alueet Vedestä on puutetta Pohjois-Afrikasta Lähi-itään ulottuvalla alueella, joka kulkee Etelä- ja Keski-Aasian kautta Pekingin seudulle. Koillis-Kiina on yksi maailman kuivimpia alueita. Noin 60 prosenttia maailman väestöstä elää vesiköyhillä alueilla. Paikoin myös Australiassa ja Yhdysvaltojen osavaltiossa Kaliforniassa on puutetta vedestä, mutta ongelmana on se, että vettä käytetään liiallisesti.
 Veteen liittyvät konfliktit vain yleistyvät.
 Vesi on ollut yksi tärkeä kysymys esimerkiksi Israelin ja palestiinalaisten välisessä konfliktissa. Myös Etelä-Aasiassa Intia ja Bangladesh sekä Intia ja Pakistan ovat nahistelleet vuosia yhteisistä vesivaroista.
 – Lähes poikkeuksetta tai ainakin suurimmassa osassa käynnissä olevia konflikteja vedellä on ainakin jonkinlainen rooli siellä taustalla, ulkoministeriön kehityspolitiikkaan erikoistunut neuvonantaja  Antti Rautavaara  sanoo.
 Valmistuessaan Grand Renaissance -padosta tulee Afrikan suurin sähköä tuottava voimalaitos, jonka on tarkoitus toimia täydellä teholla vuonna 2022.   Gioia Forster / dpa / AOP
 Jokien valjastaminen on yksi selkeimmistä esimerkeistä, joissa vesi aiheuttaa riitoja valtioiden välille. Patoaltaiden avulla jokivarren maat voivat muokata joen virtaamia ja sitä kautta vaikuttaa alavirran maiden vedenkäyttöön.
 Esimerkiksi Afrikassa Niilin yläjuoksulle rakenteilla oleva suuri Grand Renaissance -pato aiheutti lihavan riidan Etiopian ja Egyptin välille. Yli 90 prosenttia Egyptin uusiutuvista vesivaroista tulee Niilistä. Egypti on aiemmin käyttänyt leijonanosan Niilistä. Egypti pelkää, että Etiopian pato vaikuttaa sen vedensaantiin.
 Vesi myös voi toimia avaimena rauhaan.
 Ajatushautomo  Strategic Foresight Group  kertoi vuonna 2017 julkaistussa laajassa raportissaan, että valtiot eivät lähde sotimaan keskenään, jos niiden välillä on aktiivista vesiyhteistyötä. Samalla linjalla ovat myös suomalaistutkijat.
 – Tähän mennessä vesi on ennemmin yhdistänyt kuin johtanut suoranaisiin konflikteihin, sillä se on niin tärkeä luonnonvara lähes kaikkeen ihmistoimintaan, Kummu sanoo.
 “Kuolemme polttavan auringon alle”
 Intiassa Chennain kaupungin vesikriisi odottaa yhä ratkaisuaan.
 Alueen yksi suurimmista vesivarannoista on ollut Chembarambakkam-järvi, joka on nykyään kuiva mutaliejukenttä. Järveltä kaupunkiin kulkeva iso vesiputki kumisee tyhjyyttään, kertoo  yhdysvaltalainen radiokanava NPR .
 Tuhannet yksityiset vesisäiliöautot kulkevat päivittäin Chennain laitakaupungin ja lähikylien vesilähteille. Se on suututtanut paikalliset viljelijät ja asukkaat, jotka pelkäävät, että heidän pohjavetensä imetään kuiviin.
 Vettä on tuotu jopa junalla miljoonakaupungin asukkaille.
 – Olen asunut täällä jo 40 vuotta, eikä vesiasiaa ole vieläkään ratkaistu, sanoo paikallinen asukas  Shanti Devi  uutistoimisto Reutersille.
 Hänen mukaansa poliitikot kalastelevat ääniä vesikysymyksellä. Kun itse kriisi on käsillä, heistä ei näy jälkeäkään.
 – Vedensaanti on suuri taistelu. Kuolemme polttavan auringon alle, emmekä silti saa vettä, Devi sanoo.

Intialainen miljoonakaupunki on kärvistellyt ilman vettä koko kesän – sama kohtalo odottaa useita suuria kaupunkeja


Summary: Kivihiiltä korvataan nyt maakaasulla, mikä laskee EU:n päästöjä nopeasti.

EU:n ilmastopolitiikan ykkösnyrkki, päästökauppa, on toipunut jaloilleen pitkän lamaannuksen jälkeen.
 Päästöoikeuden hinta on noussut korkeimmalle tasolleen 11 vuoteen. Yhden hiilidioksiditonnin päästäminen ilmakehään maksaa nyt lähes 30 euroa.
 Vielä vuonna 2017 arvo mateli viiden euron tuntumassa. Hinta on siis harpannut kahdessa vuodessa lähes kuusinkertaiseksi.
 – Hinnannousu osoittaa, että päästökauppa on nyt ilmastopolitiikan veturi, jolla päästöjä vähennetään, sanoo johtava analyytikko  Vesa Ahoniemi  energiayhtiö Fortumista.
 Tämä on hyvä uutinen, sillä tehokkaasti toimivan päästökaupan avulla päästöjä voidaan vähentää selvästi halvemmalla kuin esimerkiksi tukemalla verovaroista uusiutuvaa sähköntuotantoa.
 Päästöoikeuksien kallistuminen johtuu kuluvan vuoden alussa voimaan astuneesta uudistuksesta.
 Niin kutsuttu markkinavakausmekanismi siirtää jemmaan markkinoille aiemmin kertyneitä, ylimääräisiä päästöoikeuksia.
 Kun kierrossa olevien päästöoikeuksien määrä vähenee, myös hinta nousee.
 Päästöoikeuden hinta käväisi heinäkuun puolivälissä lähellä kaikkien aikojen ennätystä.  Tiedonhankinta: Antti Koistinen / Yle,
Grafiikka: Leena Luotio / Yle
 Päästökauppa on tärkeydestään huolimatta jäänyt kansalaisille etäiseksi ja hähmäiseksi.
 Yksinkertaistetusti kyse on tästä:
 Ideana on rajoittaa raskaan teollisuuden, energiantuottajien ja unionin sisäisen lentoliikenteen päästöjä. Jokaista ilmakehään laskettua hiilidioksiditonnia vastaan pitää hankkia päästöoikeus. Osa raskaan teollisuuden yrityksistä ja lentoyhtiöt saavat oikeuksia ilmaiseksi kansainvälisen kilpailukyvyn turvaamiseksi. Huutokaupattavien oikeuksien – ja siten päästöjen – määrä vähenee joka vuosi. Markkina ohjaa päästövähennykset sinne, missä ne on halvinta toteuttaa. Päästökaupan piirissä on noin 11 000 teollisuuslaitosta, eli vajaa puolet EU:n päästöistä.
 Päästöt putoavat yhden "Suomen" verran
 Päästöoikeuksien kallistuminen on jo sysännyt liikkeelle ison muutoksen erityisesti Keski-Euroopassa.
 Esimerkiksi Saksassa sähköntuotanto kivi- ja ruskohiilellä romahti kesäkuussa noin 40 prosenttia viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna.
 Asiasta uutisoi esimerkiksi energia-alaa seuraava Clean Energy Wire - sivusto .
 Ahoniemen mukaan Saksan ohella myös Italiassa, Espanjassa, Ranskassa ja Benelux-maissa päästöiltään pienempi maakaasu korvaa nyt hiiltä sähköntuotannossa.
 – Päästöoikeusmarkkina on asettamassa koko Euroopan sähköntuotantoa aivan uuteen asentoon, ja sellaista ei ole koskaan ennen nähty, hän sanoo.
 Fortum ennakoi, että yksistään energialaitosten siirtyminen hiilestä maakaasuun pudottaa tänä vuonna EU:n päästöjä 60 miljoonaa tonnia.
 Tämä vastaa sitä, että koko Suomen päästöt pyyhkäistäisiin pois. EU:n kokonaispäästöjen kannalta muutos tarkoittaisi reilun prosentin laskua.
 Pohjolassa ei nähdä yhtä isoa muutosta, sillä täällä sähköntuotannossa käytetään huomattavasti vähemmän fossiilisia polttoaineita kuin Keski-Euroopassa.
 Pohjoismaissakin päästöoikeuksien kallistuminen tekee vähäpäästöisestä energiantuotannosta kannattavampaa suhteessa kivihiileen ja turpeeseen.
 Muutos suosii Fortumia, jolla on paljon co2-päästötöntä vesi- ja ydinvoimaa.
 EU:n päästöt vähenevät nyt nopeasti kiristyneen  päästökaupan ansiosta, sanoo johtava analyytikko Vesa Ahoniemi Fortumista.  Juha Heikanen / Yle
 Entä kuinka muutos vaikuttaa kuluttajien sähkö- ja lämpölaskuun?
 Pohjoismaissa sähkö todennäköisesti kallistuu vähemmän kuin Keski-Euroopassa, koska kivihiilen käyttö on täällä suhteellisen vähäistä.
 Kaukolämpöä sen sijaan tuotetaan Suomessa edelleen kivihiilellä, turpeella ja öljyllä. Tämän takia päästöoikeuksien kallistuminen tuo kaukolämmön hintaan vähintään nousupaineita monella paikkakunnalla.
 Viime vuonna esimerkiksi Oulun ja Helsingin energiayhtiöt perustelivat kaukolämpötaksojen korotusta päästöoikeuksien kallistumisella.
 Kestääkö päättäjien kantti?
 Energia- ja ilmastopolitiikkaan erikoistunut taloustieteilijä  Marita Laukkanen  pitää päästökaupan uudistusta nykytietojen valossa onnistuneena.
 Laukkanen on Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n johtava tutkija.
 – Nyt aletaan olla sellaisissa lukemissa, että hinta ohjaa toivotulla tavalla, eli kannustaa hiilivapaisiin tai vähähiilisiin investointeihin, hän sanoo.
 Mikäli EU päättää kiristää päästövähennystavoitteitaan niin kutsutun 1,5 asteen tavoitteen mukaiseksi, edessä voi olla vielä selvästi nykyistä korkeampia hintoja.
 Vaikka päästökauppaa pidetään kustannustehokkaana tapana vähentää päästöjä, korkeissa hinnoissa piilee poliittinen riski.
 Kestääkö päättäjien kantti, jos yritykset ja kotitaloudet alkavat kapinoida energialaskun kallistumista vastaan?
 Päästökauppa on kustannustehokastapa vähentää päästöjä, sanoo VATT:n johtava tutkija Marita Laukkanen.  VATT
 Laukkanen huomauttaa, että markkinavakausmekanismin myötä kaupankäynnistä sivuun siirrettyjä päästöoikeuksia ei ole poistettu markkinoilta kokonaan.
 – Tuleeko sitten painetta alkaa purkaa varannosta oikeuksia takaisin markkinoille? Eli vähän tässä nyt myös mitataan poliittista tahtotilaa, Laukkanen sanoo.
 Myös Fortumin Ahoniemi sanoo, että poliittisesti synnytetty markkina on aina jossain määrin altis poliittisille heilahteluille.
 Hän pitää kuitenkin lupaavina Euroopan komission uuden puheenjohtaja  Ursula von der Leyenin  puheita päästövähennysten kiristämisestä ja päästökaupan laajentamisesta esimerkiksi meriliikenteeseen.
 – Tällä hetkellä näyttää, että nimenomaan päästöjen hinnoittelu ja päästökaupan laajentaminen on poliittisella agendalla tosi korkealla, Ahoniemi sanoo.
 Lyhyellä tähtäimellä päästöoikeuden hintaa voisi tosin pudottaa mahdollinen Britannian lähtö EU:sta ilman sopimusta.
 Lue lisää:
  Suomi haluaa olla ykkösten joukossa kivihiilestä luopujana – Puola, Kiina, Kreikka rakentavat samaan aikaan lisää hiilivoimaa
 Ydinvoima tekee paluuta EU:ssa – Komission energiajohtaja Ylelle: Ilmastopäästöjen nollaaminen vaatisi kymmeniä uusia laitoksia

Saastuttaminen on nyt kalliimpaa kuin kertaakaan 11 vuoteen – hiilivoima ajautui pulaan Keski-Euroopassa, kiitos kuuluu päästökaupalle


Summary: Poliisin piikkimattokaan ei pysäyttänyt kaaharia.

Kouvolan Myllykoskella tapahtui lauantain vastaisena yönä poikkeuksellisen vaarallinen takaa-ajo, kerrotaan Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta.
 Poliisi sai kolmelta aamuyöllä ilmoituksen Myllykosken keskustassa kovaa vauhtia ajaneesta autosta. Poliisi ajoi tuntomerkkeihin sopivaa autoa vastaan Jokisillantiellä ja mittasi auton nopeudeksi 113 km/h alueella, jolla oli 40 km/h:n nopeusrajoitus.
 Poliisi kääntyi auton perään, joka lähti pakenemaan poliisia kovalla nopeudella. Takaa-ajon aikana pakenevan auton nopeus nousi yli 200 kilometriin tunnissa.
 Poliisi kadotti auton hetkeksi, mutta kun se havaittiin uudelleen, auto yritti törmätä kovalla nopeudella vastaan tulevaan poliisiautoon. Poliisi väisti kaaharia, mutta auto osui poliisiauton etukulmaan. Pakomatka kuitenkin jatkui.
 Hetkeä myöhemmin poliisi yritti pysäyttää takaa-ajetun piikkimatolla. Auto jatkoi kuitenkin matkaansa edelleen kovalla nopeudella ja yritti jälleen törmätä sitä vastaan ajanutta poliisiautoa. Poliisiauto joutui väistämään ajamalla tieltä ulos.
 Pian tämän jälkeen pakeneva auto lopulta pysähtyi ja auton kuljettaja otettiin kiinni.
 Poliisin mukaan autossa yksin ollutta kuljettajaa, vuonna 1994 syntynyttä miestä, epäillään törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, rattijuopumuksesta ja kahdesta murhan yrityksestä.

Kaahari ajoi kohti poliisiautoa kahdesti – epäillään kahdesta murhan yrityksestä


Summary: Videolla iranilaissotilaat laskeutuvat Stena Impero -tankkerille helikopterista. Tapauksesta on julkaistu ääninauha.

– Jos tottelette, olette turvassa. Muuttakaa kurssianne 360 astetta välittömästi, käskee iranilaisen henkilön ääni VHF-radiossa.
 – Teidän ei pidä häiritä, estää, hidastaa tai hankaloittaa Stena Imperior -aluksen kulkua, vaatii puolestaan brittiläisen sotalaivan HMS Montrosen edustaja.
 Katkelmat ovat radiokeskustelusta, jota käytiin perjantaina Hormuzinsalmessa. Osapuolina olivat Iranin asevoimat ja Britannian merivoimat.
 Keskustelun aiheena oli  Stena Impero -öljytankkerin kohtalo .
 Iranilaiset halusivat tarkastaa Stena Imperon "turvallisuussyistä". Iran väitti tankkerin törmänneen iranilaiseen kalastusalukseen.
 Britannian merivoimat vaati iranilaista osapuolta noudattamaan kansainvälistä lakia ja olemaan nousematta öljytankkerille.
 Äänimateriaalin on toimittanut merialan riskienhallintayhtiö Dryad Security.
 Iranin vallankumouskaarti julkaisi lauantaina 20. heinäkuuta videomateriaalia, jossa näkyy, kuinka helikopterista laskeutuu köysiä pitkin kommandopipoisia joukkoja öljytankkerin kannelle.

 Varustamo: "Alus pysyi kansainvälisillä vesillä"
 Keskustelu on nauhoitettu hetkellä, jolloin iranilaiset pikaveneet ympäröivät ruotsalaisen Stena Bulk -varustamon Britanniaan liputetun öljytankkerin Hormuzinsalmessa. Hetkeä myöhemmin Iranin vallankumouskaartin sotilaat laskeutuivat helikopterista laivaan köysien varassa.
 Stena Bulk -yhtiön toimitusjohtajan  Erik Hånellin  mukaan he seurasivat aluksensa liikkeitä ja se pysyi koko ajan kansainvälisillä vesillä.
 Tapaus on luonut entistä pahempaa kitkaa Britannian ja Iranin välille sekä kiristänyt Persianlahden jännittynyttä tilannetta.
 Sunnuntaina Britannian apulaispuolustusministeri  Tobias Ellwood  sanoi Sky News -kanavan haastattelussa, että Britannia harkitsee useita vaihtoehtoja. Talouspakotteet eivät ole Ellwoodin mukaan poissuljettu mahdollisuus.
 Lisää aiheesta:
 Hormuzinsalmen selkkaus: "Tankkerin miehistö voi hyvin" – Britannian ulkoministeri keskusteli iranilaisen virkaveljensä kanssa
 Iran otti haltuunsa brittien lipun alla seilaavan ruotsalaisomisteisen tankkerin

Video- ja äänimateriaali paljastaa, kuinka Hormuzinsalmen tankkeriselkkaus eteni


Summary: Taiteilija ja dj Taika Mannila on tottunut raivaamaan tilaa itselleen.

Jos luopuisit pinkistä ja glitteristä, olisit uskottavampi ja sinua arvostettaisiin enemmän.
 Tämän lauseen taiteilija ja dj  Taika Mannila  on kuullut eri muodoissa lukuisia kertoja.
 Helsinkiläinen Mannila on rakastanut lapsesta asti pinkkiä väriä ja kiinnostunut asioista, jotka leimataan kulttuurillisesti tyttömäisiksi. Lukiossa häntä haukuttiin jatkuvasti bimboksi pinkkien vaatteiden ja blondien hiusten takia.
 Pitkään hän odotti, milloin glitter varisee pois, mutta sitä päivää ei ole vielä tullut. Tyttöys on edelleen läsnä 31-vuotiaan Mannilan pukeutumisessa ja taiteessa.
 – Tyttöys on sitä, kuka olen. Se on sitä, mistä ammennan.
 Nykyään hänen pukeutumistaan ja estetiikkaansa myös ihaillaan, mutta toisinaan aitoutta epäillään.
 Onhan tuo glitter-unelma vain jotain oivaltavaa vitsiä – onhan? Näin ihmiset Mannilalta tivaavat.
 – Varsinkin vanhemmat miehet kommentoivat, että onpa hauskaa, kun olet tuollainen ironinen barbie. Eli olit muiden silmissä sitten tyhmä tai nerokas, niin viesti on, että tyttöyttä ei voi ottaa täysin vakavasti.
 Taiteilija ja dream girl
 Taika Mannila tunnetaan erityisesti kuvittajana sekä dj-duo Dreamin toisena puoliskona. Dream eli Mannila ja  Lina Schiffer  ovat keikkailleet ja tehneet omaa  radio-ohjelmaa  vuodesta 2015. Rap- ja r’n’b- musiikin erikoisohjelmassa on alusta asti nostettu esille erityisesti kiinnostavia naisartisteja ja tuottajia.
 Mannila ja Schiffer luotsaavat myös Dreamgirls-kollektiivia, joka on  yksi tämän hetken puhutuimmista rap-ilmiöistä  Suomessa.
 Elokuussa Flow Festivalilla nähdään Mannilan ja sisustusarkkitehti  Fanni Suvilan  suunnittelema  Pink Space  -tila, jossa on luvassa runoutta, performanssitaidetta ja videoinstallaatioita.
 Varsinkin vanhemmat miehet kommentoivat, että onpa hauskaa, kun olet tuollainen ironinen barbie. Eli olit muiden silmissä sitten tyhmä tai nerokas, niin viesti on, että tyttöyttä ei voi ottaa täysin vakavasti.
 Mannila kamppaili pitkään sen kanssa, voiko hän kutsua itseään taiteilijaksi. Hän ei ole valmistunut taidekoulusta tai pitänyt näyttelyitä gallerioissa.
 – Vanhemmilleni valintani ovat varmaan painajaismaisia. Olen jättänyt koulun kesken ja työurani on ollut kaikkea muuta kuin lineaarinen ja turvallisen ennustettava.
 Muutama vuosi sitten hän alkoi kutsua itseään puolitosissaan  dream girliksi . Osittain se oli keino vapautua valmiista titteleistä ja kopioitavista urapoluista.
 – Päätin, että nyt täytyy vaan tehdä, eikä selitellä itseään muille.
 Tyttöys kukoistaa Instagramissa
 Tämän hetken visuaalista kulttuuria internetissä hallitsevat nuoret naiset. Näin ollen suhtautuminen tyttöyteen ja siitä ammentavaan estetiikkaan on ollut muutoksessa.
 Taika Mannilan Instagram-profiilia voisi kuvailla muun muassa pinkiksi, pehmeäksi ja kimaltavaksi: sanalla sanoen tyttömäiseksi. Jos se olisi parfyymi, se tuoksuisi ruusuilta ja roséviiniltä.
 Kuvista välittyy myös Mannilan rakkaus ylellisiin, viiden tähden hotelleihin. Niissä larpataan  Sofia Coppola  -unelmaa, johon kuuluvat olennaisesti kuohuviini ja huikentelevat puitteet.
 Yksi Sofia Coppolan tunnetuimmista elokuvista on  Kirsten Dunstin  tähdittämä  Marie Antoinette , joka on väreillä, pitsillä ja leivoksilla kuorrutettu tulkinta ranskalaisen kuningattaren elämästä. Samoja luksuksen elementtejä voi löytää myös Mannilan profiilista.
 Mutta onko kuohuviinin ja mansikoiden kyllästämä some-elämä aitoa?
 – Se varmaan riippuu ihmisestä ja siitä, mitä pitää aitona. Onko aitouden vastakohta pinnallisuus?
 Surullisten tyttöjen teoria
 Nopealla vilkaisulla Mannilan Instagram-profiili saattaa vaikuttaa kevyen ruusuiselta, mutta tarkemmin katsoen se onkin melko kaukana stereotyyppisestä some-unelmasta. Läsnä ovat ulkonäköpaineet, epävarmuus ja masennus.
 Ylellisistä asioista nauttiminen onkin Mannilalle ennen kaikkea selviytymiskeino melankolian keskellä. Eikä surun ja ahdistuksen yhdistäminen hohtavan pinkkiin tyttöyteen ole sosiaalisessa mediassa harvinaista.
 Sad girlien eli surullisten tyttöjen avulla Mannila löysi oman luovan tilansa, jossa tyttöyttä ei tarvitse hävetä, vaan sitä voi toteuttaa vapaasti.
 Surullisten tyttöjen estetiikan perusteet koostuvat kuihtuneista kukista, masentuneista mietelauseista ja kyynelten levittämistä silmämeikeistä. Se voi olla myös sarkastisilla meemeillä rytmitettyä karkkiestetiikkaa.
 Suomessa ilmiöstä ovat aikaisemmin kirjoittaneet muun muassa  Ylioppilaslehti  ja  Image .
 Populaarikulttuurin ehkä tunnetuin surullinen tyttö on yhdysvaltalainen artisti  Lana Del Rey , jonka kappaleissa pakkomielteiset tytöt haaveilevat rakkaudesta, uhraavat kaiken miehen puolesta ja lopulta särkevät sydämensä. Kriitikot ovat vaatineet passiivisena ja groteskin surullisena esiintyvää Del Reytä tilille epäaitoudesta.
 Surullisten tyttöjen estetiikkaa on kritisoitu myös surullisuusperformanssina, jossa romantisoidaan mielenterveysongelmia.
 Mannila ei halua glorifioida masennusta. Hän haluaa raivata tilaa ilmapiirille, jossa voi elää ja nauttia, vaikka ei aina jaksaisi  voida hyvin . Myös jatkuva onnellisuuden tavoittelu voi olla lamaannuttavaa.
 Yhdysvaltalainen taiteilija  Audrey Wollen  esitteli vuonna 2014 “surullisten tyttöjen teorian”. Ydinajatus on, että julkisen taiteen tekeminen omista mielenterveysongelmista on poliittista aktivismia. Surulliset tytöt kieltäytyvät uhriutumasta. He ovat kasvaneet aikuisiksi internetissä ja puhuvat siellä avoimesti asioista, joista on aiemmin vaiettu.
 Voimaa ja vapautta tyttöydestä
 Yksi Taika Mannilan suosikkitaiteilijoista on yhdysvaltalainen runoilija-kirjailija  Melissa Broder , joka perusti vuonna 2012  Twitter-tilin  so sad today . Broder tviittasi anonyymisti ahdistuksesta ja masennuksesta, mutta onnistui tekemään huonosta olosta myös tragikoomisen hauskaa. Tviittejä jakoivat alkuun erityisesti nuoret naiset, ja nyt tilillä on lähes miljoona seuraajaa.
 Mannila on tehnyt vastaavia tempauksia omassa mittakaavassaan ja omalla nimellään.
 Vuonna 2015 Mannila loi häshtägin  #whatagirlfeelz , jonka avulla hän purki Instagramissa masennustaan.
 Pian Mannila huomasi, että tunniste resonoi muissakin. Se oli hänelle myös uusi tapa kommunikoida somessa ja väylä löytää samanhenkisiä ihmisiä.
 Instagramista Mannila löysi uuden tavan käsitellä surua ja ahdistusta. Samalla hän ymmärsi, ettei hänen välttämättä tarvitse kasvaa ulos pinkistä tytön huoneesta.
 – Minua ei kiinnosta ansaita ihmisten arvostusta, vaan sen arvostuksen pitäisi olla kaiken kanssakäymisen lähtökohta, jonka päälle sitten voi rakentaa.
 Mannilasta on absurdi ajatus, että hänen pitäisi muuttua, jotta hänet otettaisiin vakavasti. Hän uskoo, että tyttöys on tavalla tai toisella aina osa häntä.
 Ehkä tulevaisuudessa pinkille tyttöydelle ja kiltteydelle on enemmän tilaa – myös sosiaalisen median ulkopuolella?
 Sitä Mannila toivoo.
 – Ehkä kohta ollaan siinä pisteessä, että tyttöyttä ei nähdä ironisena kitchinä, vaan salonkikelpoisena estetiikkana.
 Taika Mannila on Radio Suomen Kesävieraana sunnuntaina 21. heinäkuuta.

"Onpa hauskaa, kun olet tuollainen ironinen barbie", kommentoivat vanhemmat miehet Taika Mannilalle, joka toivoo että tyttöyttä alettaisiin arvostaa


Summary: Ensi viikolla sadekuuroja saattaa esiintyä alkuviikosta Lounais-Suomessa ja länsirannikolla sekä viikon puolivälissä Lapissa.

Jos kuumuus on tuntunut jo viikonloppuna paahtavalta, ei helpotusta ole luvassa. Tukala helle pahenee viikon mittaan, kertoo Ylen meteorologi  Anne Borgström .
 Loppuviikosta on tiedossa trooppisia öitä, jolloin lämpötila ei laske alle 20 asteen.
 Näillä näkymin helteinen sää jatkuu heinäkuun loppuun asti. 30 astetta menee rikki todennäköisesti torstaina.
 Sade- ja ukkoskuuroja sen sijaan odotetaan maanantaina Lounais-Suomeen ja tiistaina länsirannikolle. Kuurojen takia lämpötila voi laskea paikoin alle 20 asteeseen.
 Lapissa helle jatkuu vielä alkuviikon. Keskiviikkona sää kuitenkin viilenee ja sadekuuroja liikkuu Lapin yli itään. Viileyttä ei kestä kuin pari päivää, sillä perjantaina Lapissa lämpenee taas.
 Myös muu Eurooppa kylpee helteessä koko viikon, ja lämpö puskee kohti Suomea.
 Anne Borgström / Yle
 Ed Sheeranin keikkapäiville lämmintä ja poutaa
 Laulaja  Ed Sheeranin  keikoille on odotettavissa myös varsin helteistä ja aurinkoista. Tiistaina ja keskiviikkona Malmin lentokentällä pidettäviin jättikonsertteihin on tulossa yli 106 000 katsojaa.
 Tiistaina saattaa olla hieman pilviä, mutta sateilta vältytään.
 Keskiviikko on todennäköisesti aurinkoisempi ja lämpimämpi kuin tiistai. Myös ilta on lämmin.
 Lue lisää:
 Helle paahtaa – näin sinä, ihosi, lapsesi, lemmikkisi ja kotisi selviätte kuumuudesta helpommin

Tukala helle vain pahenee ensi viikon mittaan – Ed Sheeranin konsertit nautitaan aurinkoisessa ja lämpimässä säässä


Summary: Britannian hallitukseen näyttäisi olevan tulossa merkittäviä muutoksia, mikäli Boris Johnson nousee pääministeriksi ensi viikolla.

Britannian valtiovarainministeri  Philip Hammond  kertoo jättävänsä tehtävävänsä, mikäli  Boris Johnsonista  tulee maan pääministeri.
 Hammond sanoo  BBC:n  haastattelussa, ettei hän voisi ikinä lähteä mukaan siihen, että Britannia eroaisi EU:sta ilman sopimusta. Johnson sen sijaan on jättänyt sopimuksettoman brexit-vaihtoehdon avoimeksi.
 Hammond on jo kolmas ministeri, joka on kertonut aikovansa erota, jos Johnson nousee pääministeriksi.
 Oikeusministeri  David Gauke  ja kehitysyhteistyöministeri  Rory Stewart   ovat molemmat kertoneet jättävänsä tehtävänsä, mikäli Johnson valitaan.
 Johnsonin ainoa haastaja on ulkoministeri  Jeremy Hunt.  Hunt on sanonut, että Britannian tulisi valmistautua unionista lähtemiseen ilman sopimusta, mikäli sopimus vaikuttaa epätodennäköiseltä syyskuun lopulla. Hän kertoo olevansa valmis lykkäämään Britannian poistumista unionista, mikäli sopimus vaikuttaa syntyvän. Hän on kuitenkin valmis myös luotsaamaan maan unionista ilman sopimusta.
 Lisää aiheesta:
 Boris Johnson on arvaamaton hölösuu – ja se voi kääntyä hänen edukseen brexit-kaaoksessa

Jo kolmas brittiministeri kertoo aikovansa  erota, jos Boris Johnsonista tulee pääministeri