Summary: Kiinalaistaustainen suomalaisnainen tekee Shanghaissa uudentyyppistä ympäristöbisnestä.

Suomessa kasvanut kiinalaistaustainen  Lu Ying  sanoo olevansa maailmankansalainen tavatessamme shanghailaisessa kahvilassa ihmisiä kuhisevassa modernissa ostoskeskuksessa.
 Hän on syntynyt Shanghaissa mutta muuttanut vanhempiensa kanssa Suomeen ollessaan kolmevuotias. Lu Ying on valmistunut maisteriksi Turun kauppakorkeakoulusta ja asunut myös Yhdysvalloissa jonkin aikaa. Hän on Suomen kansalainen.
 Lu on muuttanut sittemmin takaisin syntymäkaupunkiinsa ja pyörittää kahta omaa yritystä, joista toinen keskittyy kiertotalouden suunnitteluun. Yrityksen nimi on Future Urban Living, jota pyöritetään neljän hengen ja laajan kumppaniverkoston avulla.
 Lu Yingin noin vuoden vanha yritys suunnittelee kiertotalouden ratkaisuja yrityksille, organisaatioille tai vaikka paikallishallinnolle. Yhteistyötä tulevaisuuden asumisesta tehdään esimerkiksi paikallisten arkkitehtitoimistojen kanssa.
 – Kiertotalouden ratkaisut keskittyvät rakennettuun ympäristöön ja liikkumiseen. Puhutaan älykkäästä asumisesta ja liikkumisesta, mutta haluttiin viedä ajatusta pidemmälle kiertotalouden suunnitteluun.
 Asiakkaita on löytynyt kontaktien kautta ja yhteydenottojen avulla, vaikka tuore yritys ei ole erityisesti panostanut markkinointikanavien rakentamiseen. Taustalla vaikuttaa Lun vanhempien yritystoiminta.
 – Olen ollut aika yllättynytkin siitä, että meihin on otettu paljon yhteyttä maailmanlaajuisestikin, Lu kertoo.
 Yritys kerää isoja määriä dataa asiakkaille, jotta nämä pystyvät löytämään esimerkiksi asuintalojen rakennusvaiheessa fiksuja, kestävän kehityksen ratkaisuja säästämällä ympäristöä ja luontoa niin materiaaleissa, rakentamisessa kuin logistiikassakin.
 Asiaa on auttanut se, että Lu Ying on yrityskumppaninsa kanssa ollut mukana Maailman Talousfoorumin toiminnassa, josta koko homma alkoi, kun nuoret yrittäjät miettivät tulevaisuuden kaupunkeja ja valitsivat kehittämiskohteeksi Shanghain.
 Kaupungissa riittää myös sosiaalisia haasteita, koska miljoonakaupungissa asuu paljon muualta tulleita työntekijöitä, joiden sosiaaliturva saattaa vielä olla kotiseudulla.
 Ympäristötietoisuus lisääntyy miljoonakaupungissa
 Shanghai kasvaa kohisten, koska kaupungistuminen on voimakas trendi Kiinassa ja ihmiset hakeutuvat isoihin kaupunkeihin työn ja paremman elämän perässä.
 Asukkaita on virallisen arvion mukaan 24-25 miljoonaa, mutta joidenkin arvioiden mukaan asukkaita on todellisuudessa muutama miljoona enemmän.
 Todellista lukua tuskin kukaan tietää. Kaupungin väestöstä ympäri Kiinaa tulleita ihmisiä on noin 40 prosenttia.
 Lu Ying kertoo, että yritys on saanut jalansijaa kaupungissa sen jälkeen, kun ihmiset ja yhteistyökumppanit ovat sisäistäneet, mistä on kysymys.
 – No, pelkästään kierrättäminen ei ratkaise esimerkiksi rakentamisen ongelmia, mutta jos jonkin yrityksen koko tuotanto suunnitellaan niin, että siitä ei synny jätettä ja käytetään mahdollisimman paljon uusiutuvia luonnovaroja, ollaan jo toisella tasolla.
 Muutamassa vuodessa kiristynyt lainsäädäntö on vaikuttanut paikallisten mukaan muun muassa siten, että ilmanlaatu on parantunut. Vaikutukset tuntuvat ihmisten jokapäiväisessä elämässä, sillä kaupunki on valtava mittasuhteiltaan ja korkeita kerrostaloja jatkuu kymmeniä kilometrejä joka suuntaan.
 Kaupungin keskustassa näkee vain harvoin hengityssuojaimia käyttäviä kaupunkilaisia, ja lokakuinen taivas näkyy kirkkaana jättitalojen välistä.
 Kontaktit ovat avainasemassa
 Shanghaissa moni asia elinkeinoelämässä ja kaupassa perustuu kontakteille. Usein kuulee kerrottavan, että yrityksen pyörittämisessä auttaa, jos on kontakteja poliittisella tasolla.
 Suoraan kysymykseen, onko Lu tarvinnut poliittisia kontakteja saadakseen yrityksensä käyntiin, hän vastaa, ettei vielä. Rivien välistä voi lukea, että niitä tarvitaan jatkossa.
 Shanghaissa, kuten muuallakin Kiinassa, kommunistisella puolueella on viimeinen sana monessa asiassa, vaikka se ei suoraan yksityisen yrityksen toimintaan puuttuisikaan.
 Vaikuttaminen tapahtuu viranomaisten ja paikallishallinnon kautta ja yritykset toimivat mielellään, kuten tietävät viranomaisten haluavan.
 – Navigoimme paljon yksityisellä sektorilla. Kaikki täällä arkkitehdeista kaupunkisuunnittelijoihin toimii yksityisellä sektorilla, mutta heillä on puolestaan paljon kontakteja valtioon, Lu täsmentää.
 Minkälaista on alkaa yrittäjäksi uudella markkinalla, joka toimii monimutkaisessa ympäristössä miljoonakaupungissa, missä säännöksiä ja byrokratiaa riittää?
 – Täällä ei ole mitenkään helppo tehdä asioita, mutta koen että ihmiset ovat hämmentävän vastaanottavaisia ja valmiita uusille ideoille.
 Asutusta ympäristöstä on Shanghaissa alettu kantaa viime vuosina entistä enemmän huolta, Lu Ying kertoo.
 – Täällä on jo pitkään ajettu ympäristön asiaa, mutta nyt se näkyy ihmisten jokapäiväisessä elämässä. Esimerkiksi nuoret harrastavat videopelejä, joissa saa pisteitä siitä, kuinka nopeasti saa roskia heitettyä sekajätteisiin tai biojätteisiin.
 Uutisissa ja medioissa ympäristöstä huolehtiminen on noussut isoksi asiaksi. Se näkyy somessa ja tv:ssä valtion kanavilla, Lu kuvailee. Ympäristötietoisuus on lisääntynyt paljon.
 Asuintaloissa valvotaan jätteiden lajittelua kameroiden kanssa
 Tänä vuonna tavallisissa asuinkerrostaloissa talousjätteiden kierrätyksestä tehtiin Shanghaissa pakollista. Monikymmenkerroksisiin asuintaloihin on erilaisia jäteastioita, joiden käyttöä kaupunki myös valvoo. Joillakin asuinalueilla roska-astiat menevät lukkoon tiettyinä aikoina. Roskia voi viedä vain silloin, kun viranomaiset valvovat sitä.
 Asukas voi myös saada sakot, jos hän laittaa asioita väärään roska-astiaan. Oikeaa lajittelua valvotaan paikoin kameravalvonnalla.
 Näitä tietoja viranomaiset voivat käyttää  pisteyttäessään kansalaisia .
 Lu Ying sanoo, että suhtautuminen ilmasto- ja ympäristöasioihin on muuttunut viime vuosina Kiinassa paljon. Valtio hakee myös tietoisesti uutta suuntaa, mistä kertoo muun muassa se, että Kiina haluaa kehittyä taloudessa perinteisen tehdasteollisuuden tuotannosta kohti palvelu- ja innovaatioyhteiskuntaa.

Ympäristötietosuus Kiinassa on kasvanut jo sille tasolle, että asuintaloissa jätteiden lajittelua valvotaan kameroilla


Summary: Valheenpaljastajan käsikirja tarjoa vinkkejä valeuutisten, misinformaation ja salaliittoteorioiden tunnistamiseen.

Johanna Vehkoon   Valheenpaljastajan käsikirjan  ideana on tarjota faktantarkistuksen ja lähdekritiikin työkaluja, jotka auttavat määrittelemään, onko jokin verkossa liikkuva asia totta vai tarua.
 – Tällaiselle teokselle on ollut selkeää tilausta. Ihmisiä huolestuttaa osaavatko he tunnistaa, mikä on luotettavaa informaatiota ja mikä ei. Olen ajatellut, että tällaiset työkalut ovat uusia kansalaistaitoja, joita on hyvä jakaa mahdollisimman monilla eri tavoilla, Vehkoo toteaa.
 Vehkoon mukaan disinformaatio eli tahallisesti ja misinformaatio eli tahattomasti levitetty väärä tieto hakeutuu tällä hetkellä sellaisille kanaville, joissa ihmisetkin ovat. Esimerkiksi sosiaalisen median käyttö on siirtynyt yksityisille kanaville, ryhmäkeskusteluja harrastetaan enemmän ja WhatsAppista on muodostunut yhä suositumpi pikaviestintäväline – näissä paikoissa lymyävät myös valeuutiset ja huhut.
 – Disinformaatio ja misinformaatio löytävät jatkuvasti uusia kanavia ja uusia muotoja. Se liikkuu meitä nopeammin, ja kun yritämme tunnistaa ja torjua sitä, olemme aina yhden askelen jäljessä, tutkivana toimittajana työskentelevä Vehkoo summaa.
 Deepfake-videot kuuluvat tulevaisuuden uhkakuviin
 Tämän hetken kiperimmäksi ongelmaksi Vehkoo listaa deepfake-videot, joista käytetään myös suomenkielistä syväväärennös-termiä. Kyse on synteettisistä video- ja äänihuijauksista, joista pahimmillaan on vaikea sanoa, ovatko ne oikeita vai eivät.
 – Deepfake-videot eivät vielä tule kovinkaan usein tavallisia käyttäjiä vastaan, mutta niistä on hyvä puhua, koska kyse on aidosti vaarallisesta ilmiöstä. Mitä enemmän ihmiset ovat tietoisia siitä, mitä teknologialla voi saada aikaan, sen parempi.
 Deepfake-videoiden kohdalla yleinen kauhuskenaario on, että esimerkiksi merkittävän valtionjohtajan suuhun pistetään puhetta, jota tämä ei oikeasti ole sanonut ja että videosta tulee viraali.
 – Pahimmillaan tällainen voi johtaa sodanjulistuksiin. Laajempaan uhkakuvaan kuuluu myös se, että liikkuvan kuvan todistusvoima heikkenee. Johtavat poliitikot voivat esimerkiksi väittää, etteivät koskaan ole sanoneet mitään sellaista, mikä videolla näkyy. Samalla luodaan tilanne, jossa kaikki on epämääräistä ja epäilyksenalaista.
 Sosiaalisen median maailmassa kysymyksiä herättävät tällä hetkellä myös algoritmit.
 – Algoritmit sinällään eivät ole hyvästä tai pahasta, mutta koska sosiaalisen median toimijat eivät millään tavalla ole avanneet niiden mekanismeja, ei meillä ole kunnollisia tapoja tutkia niitä. Kyse on hämäräksi jäävästä vallankäytöstä.
 Alan tutkijat ovat onnistuneet selvittämään jossakin määrin esimerkiksi Youtuben algoritmien logiikkaa. Selvityksissä on tullut ilmi todistusaineistoa siitä, että algoritmit perustuvat voimakkaiden negatiivisten tunteiden, kuten raivon herättämiseen.
 – Algoritmi ajaa ihmisiä herkästi äärimmäisten sisältöjen pariin, vaikkeivät he alunperin olisi sellaisia edes hakeneet. Kaikki tällainen tietysti ruokkii radikalisaatiota, Vehkoo sanoo.
 Kun Suomi katosi maailmankartalta
 Kirjassaan Vehkoo on käsitellyt myös salaliittoteorioita, jotka ovat viime vuosina nousseet marginaalista valtavirtaan, valtavirtajulkisuuden raaka-aineeksi ja populistipoliitikkojen puheenaiheiksi.
 Esimerkiksi Yhdysvalloissa on levitetty useita salaliittoteorioita, joissa demokraattipoliitikoiden on kerrottu kuuluvan satanistisiin pedofiilirinkeihin. Pahimmillaan tämänkaltaiset salaliittoteoriat ovat johtaneet jopa väkivallantekoihin.
 – Tällainen teoria sai erään amerikkalaismiehen lähtemään selvittämään asiaa, tarttumaan aseeseen ja ammuskelemaan. Lukuisissa maissa on myös levitelty keksittyjä lasten kidnappaustarinoita, jotka ovat johtaneet murhiin ja lynkkauksiin. Salaliittoteorioita on ollut olemassa jo ainakin Rooman keisari  Neron  ajoista lähtien, mutta koska nykyisin tällaisen informaation levityskoneisto on sosiaalisen median myötä kasvanut hyvinkin tehokkaaksi, löytävät hulluimmatkin salaliittoteoriat nopeasti kannattajia.
 Kaikki salaliittoteoriat eivät kuitenkaan ole hengenvaarallisia. Lähiaikojen huvittavimmaksi salaliittoteoriaksi Vehkoo listaa Redditistä lähteneen vitsin siitä, ettei Suomea ole oikeasti olemassa, vaan että Suomen maa-alueen tilalla on merta, jossa japanilaiset käyvät kalastamassa.
 – Kyseessä on absurdi ja harmiton juttu, jolla ei ole kauaskantoisia poliittisia seurauksia, mutta tällainenkin on mennyt joiltakin ihmisiltä läpi. Tuntuu siltä, ettei ole olemassa niin kaukaa haettua salaliittoteoriaa, etteikö siihen joku uskoisi.
 Katso, mikä on tietolähde
 Jos ei yleisellä tasolla halua upota valeuutisten, misinformaation ja salaliittoteorioiden hetteikköihin, kannattaa Johanna Vehkoon mukaan ainakin tarkastella lähemmin sosiaalisen median tiliä tai verkkosivua, jossa asiasta kerrotaan.
 – Voi esimerkiksi katsoa, mitä muuta kyseinen taho on julkaissut ja onko rivien välistä luettavissa vahvaa poliittista ideologiaa, joka kyseistä uutista värittää. Samalla voi pohtia, millaisin motiivein kyseinen julkaisija asioita tekee.
 Myös kielenkäyttöä on syytä tarkastella: valeuutisen erottaa usein – ei toki aina – kielenkäytön perusteella. Ideologisesti latautuneissa valeuutisissa vastaanottajaa pyritään usein ohjaamaan negatiivisten tunteiden suuntaan esimerkiksi hyökkäävällä sanastolla ja huutomerkkien runsaalla käytöllä.
 – Olen aiemmin suositellut etsimään yhteystietoja ja katsomaan, keitä julkaisun takana oikein on – löytyykö sieltä esimerkiksi päätoimittajan nimeä. Tällä hetkellä monet valemediat ja vihasivustot ovat kuitenkin tajunneet, että juuri tällaisia merkkejä ihmiset etsivät ja ne nimenneet julkaisuilleen niin sanotun päätoimittajan. Misinformaatiota ei voi enää tunnistaa tästäkään asiasta.
 Yksi luotettavan informaation tunnusmerkki kuitenkin on ja pysyy: se on jaetun tiedon läpinäkyvyys.
 – Se, että kerrotaan selkeästi, mihin tiedot perustuvat ja mistä ne ovat lähtöisin, Johanna Vehkoo kiteyttää.

Johanna Vehkoo kirjoitti selviytymisoppaan totuudenjälkeiseen aikaan: "Ihmisiä huolestuttaa, osaavatko he enää tunnistaa, mikä on luotettavaa tietoa"


Summary: Trump-organisaation on arvosteltu hyötyvät taloudellisesti siitä, että Donald Trump on Yhdysvaltain presidentti.

Trump-organisaatio harkitsee myyvänsä Washingtonissa toimivan Trump-hotellin oikeudet, kertoo Wall Street Journal. Lehden mukaan taustalla vaikuttaa ainakin osittain presidentti  Donald Trumpiin  ja häneen perheeseensä kohdistunut arvostelu, jonka mukaan Trumpit hyötyvät taloudellisesti presidentin tehtävien hoitamisesta.
 – Ihmiset vastustavat meitä, koska tienaamme hotellilla niin paljon rahaa ja tämän vuoksi saatamme olla myymässä [hotellin oikeudet], sanoo presidentin poika, Trump-organisaation varatoimitusjohtaja  Eric Trump .
 Hänen mukaansa perheyhtiö on palkannut kiinteistövälitysyhtiö JLL:n hoitamaan myyntiä.
 Trumpin perheyhtiötä on arvosteltu moneen otteeseen mahdollisista eturistiriidoista, sillä Trump on ohjannut lukuisia poliitikkoja ja Valkoisen talon ulkomaisia vierailijoita omiin hotellikiinteistöihinsä.
 Viime viikolla Trump  joutui pyörtämään  rajua arvostelua osakseen saaneen päätöksensä järjestää G7-maiden ensi vuoden huippukokous omistamallaan Doralin golfklubilla Miamissa.
 Trump kertoi päätyneensä ratkaisuun ”median ja demokraattien järjettömän vihamielisyyden takia.”
 Aiheesta lisää:
 WSJ: Trump Organization Exploring Sale of Marquee Washington Hotel
 Trump perui kohupäätöksen pitää G7-kokous golfklubillaan - syytti mediaa ja demokraatteja

Trumpin Washingtonin-hotelli myymässä oikeutensa


Summary: Poliisihallituksen poliisitarkastaja vastasi Sannikka&Ukkola -ohjelmassa kritiikkiin poliisin voimankäytöstä.

Poliisi esti viikko sitten Helsingissä mielenosoitukseen kuuluneen auton osallistumisen kulkueeseen ja käytti etälamautinta ainakin yhtä mielenosoittajaa kohtaan.
 Mielenosoittajat  kritisoivat poliisin toimintaa  ja myös sisäministeri Maria Ohisalo (vihr.)  pyysi selvityksen  poliisin varustautumisesta ja uhka-arvioiden tekemisestä.
 Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Konsta Arvelinin  mukaan poliisin toiminta mielenosoituksessa ei eronnut mitenkään päivittäisestä poliisin työstä.
 – Se oli ihan tyypillistä poliisin voimankäyttöä ja vieläpä hyvin hallittua sellaista.
 Arvelin ei niele väittämää siitä, että poliisi olisi pyrkinyt tahallisesti provosoimaan mielenosoittajia.
 – Poliisi ei tule koskaan provosoimaan vaan huolehtii tasapuolisesti siitä, että kukaan ei pääse aiheuttamaan häiriötä.
 Järjestäjän mukaan poliisi oli varustautunut mielenosoitukseen poikkeuksellisen raskaasti etälamauttimien, kuula-aseiden, mellakka-autojen, koirien ja hevosten kanssa.
 Arvelinin mukaan varustautuminen voi vaikuttaa rajulta, mutta se perustui normaaliin uhka-arvioon.
 – Poliisi varautuu aina pahimpaan ja niin on toimittu myös Narinkkatorilla, jotta tilanne pysyy hallinnassa.
 "Etälamautin on turvallinen ja toimintavarma"
 Poliisin voimankäyttö ja etenkin etälamauttimen käyttö on puhuttanut myös siksi, että  Oulussa kaksi ihmistä on kuollut  lyhyen ajan sisällä poliisitoimien yhteydessä. Ainakin toiseen kuolleista poliisi oli käyttänyt etälamautinta.
 Poliisi haluaisi jokaiselle partiolle käyttöön etälamauttimen, vaikka esimerkiksi YK ja Amnesty luokittelevat sen kidutusvälineeksi.
 Konsta Arvelinin mukaan etälamautin on turvallinen ja toimintavarma laite, johon ei kukaan säännönmukaisesti kuole.
 – Etälamauttimella saadaan yleensä hyvin murrettua vastarinta. Jokainen voi pohtia, olisiko parempi, että olisiko perinteinen painiminen tässä parempi. Siinä voi molemmat olla lasaretissa, ei sekään ole hyvä juttu.
 Arvelin kuitenkin ymmärtää, miksi poliisin voimankäyttöä tarkastellaan kriittisesti.
 – Voimakeinojen käyttö ja valtiolle kuuluva laillistettu väkivalta ei välttämättä näyttäydy sillä tavalla, että se olisi kauheen kiva juttu. Siksi ymmärrän, että tiukasti arvioidaan sitä millaisia voimankäyttövälineitä meillä on.
 Katso Konsta Arvelinin koko haastattelu Sannikka&Ukkola:ssa. Lähetyksessä myös kansanedustajat Mauri Peltokangas (ps.) ja Atte Harjanne (vihr.) keskustelevat bensan päästökaupasta.

Poliisi puolustaa etälamauttimien käyttöä: “Parempi kuin perinteinen paini, jolloin molemmat osapuolet voivat olla lasaretissa”


Summary: Puoli kahdeltatoista illalla sähköttömiä talouksia oli runsaat 12 000.

Länsirannikolle iskenyt syysmyrsky on katkaissut sähköt useilta tuhansilta kotitalouksilta.
 Sähkökatkot ovat pimentäneet varsinkin Pohjanmaan rannikkoa ja Etelä-Pohjanmaata. Kello 23.30:n aikoihin sähköttömiä talouksia oli noin 12 500.
 Sähkönjakeluyhtiö Carunan käyttötoiminnan johtaja  Jörgen Dahlqvist  kertoo Ylelle, että he ovat varanneet henkilöstöä kentälle, käyttökeskukseen ja asiakaspalveluun ottamaan vikailmoituksia vastaan.
 Pohjanmaan vaara-alueelle yhtiö on asettanut valmiuteen vajaat 70 ylimääräistä asentajaa. Dahlqvistin mukaan tähän mennessä sähkölinjoille on kaatunut jonkin verran puita. Vikojen korjaustyöt on jo aloitettu.
 Puolen yön aikoihin voi rytistä kovimmin
 Sääennusteen mukaan tuulisinta on myöhäisillan ja yön aikana rannikolla ja maan keskiosissa. Kovimmat tuulet heikkenevät lauantaina aamupäivällä. Päivästä on silti tulossa kohtalaisen tuulinen.
 – Se on vielä ennenaikaista ennustaa, kuinka paljon puuta johdoilla loppupeleissä on. Ennusteiden mukaan pahin tilanne on puolen yön aikaan, Dahlqvist sanoo.
 Dahlqvist arvioi, että myrskyn aiheuttamia vaurioita korjataan vielä lauantaina. Hän muistutaa, että vikapaikoista on syytä pysyä riittävällä etäisyydellä. Kaatuneita puita ei pidä mennä poistamaan sähkölinjoilta omatoimisesti, vaan ilmoittaa niistä sähköyhtiölle.
 Matti Huutonen / Yle
 Ylen meteorologi  Matti Huutonen  kertoo, että tuulet ovat olleet kovimpia Vaasan eteläpuolisella alueella. Kaskisissa oli mitattu jopa 33,8 metriä sekunnissa puhaltanut tuulenpuuska. Keskimäärin puuskat ovat olleet noin 20 metriä sekunnissa.
 Huutosen mukaan tuulenpuuska voi aiheuttaa laajempia vahinkoja, jos sen nopeus nousee yli 23 metriin sekunnissa.
 Tallink Silja ja Viking Line kertoivat STT:lle, ettei Ruotsin- ja Tallinnan-laivojen reiteille ollut tiedossa tai suunnitteilla aikataulujen poikkeuksia. Merellä on kuitenkin lauantaina vaativat olosuhteet.

Syysmyrsky katkoi sähköt tuhansilta kotitalouksilta – eniten asiakkaita pimeänä Pohjanmaan rannikolla


Summary: Mitään ravinnoksi kelpaavaa ei tarvitse heittää pois, Metsälehto uskoo.

Mira Metsälehto  ei heitä ruokaa roskiin. Hän ei myöskään käy buffetravintoloissa, sillä niiden synnyttämä ruokahävikki ahdistaa häntä niin paljon.
 Hän inhoaa syömäkelpoisen ruuan pois heittämistä niin, että syö jopa omasta pihasta nostamiensa porkkanoiden naatit. Hän surauttaa ne pestoksi tai syö salaatissa sellaisenaan.
 – Jotkut kuulemma syövät parsakaalista vain kukinnot ja heittävät varren pois. Miksi ihmeessä? hän kysyy.
 Suomessa syntyvän hävikkiruoan määrä on valtava, noin 400–500 miljoonaa kiloa vuodessa. Saman verran painaisi kaksikerroksinen matkustajajuna, jossa olisi 8824 vaunua peräkkäin. Juna yltäisi Metsälehdon kotipaikkakunnalta Rovaniemeltä Ouluun ja ylikin.
 Olemme unohtaneet, miten arvokasta ruoka on
 Se kerta, kun Metsälehto joutui viimeksi heittämään ruokaa pois, jäi mieleen. Hän oli poiminut metsästä mustikoita ja laittanut puolet niistä pakkaseen. Toisen puolen hän oli jättänyt jääkaappiin syömämarjoiksi.
 Marjat alkoivat haiskahtaa ennen kuin hän ehti syödä ne. Viimeiset oli pakko heittää kompostiin.
 Rakkaasta metsästä löytyneiden marjojen haaskaaminen harmitti Metsälehtoa niin paljon, että suusta livahti pari kirosanaa.
 – Olisi pitänyt pakastaa isompi osa.
 Pakastaminen on Mira Metsälehdon paras vinkki ruokahävikin vähentämiseen. Hänen sinkkutaloudessaan on kaksi pakastinta. Yle / Vesa Vaarama
 Pakastimia Metsälehdon sinkkutaloudesta löytyy kaksi: jääkaappi-pakastin keittiöstä ja arkkupakastin parvelta. Yksi ei riittäisikään vetämään sisuksiinsa kaikkea sitä, mitä Metsälehto säilöö.
 Ruisleipää, kauraleipää ja itseleivottua leipää. Mustikoita, vadelmia, puolukoita, herukoita, mansikoita, aroniaa. Horsmaa, kuusenkerkkää, voikukkaa, lipstikkaa, jauhosavikkaa, nokkosta. Ruoka-annoksia pienissä rasioissa. Oransseilla tarroilla laputettuja tuotteita. Tummuneita banaaneja viipaleina.
 Metsälehto suree sitä, että ihmiset ovat kaiken yltäkylläisyyden keskellä unohtaneet, kuinka arvokasta ruoka on.  Buffetravintoloihin hän ei edes mene , sillä niistä jää niin paha mieli.
 Kolme miljardia lohta hävikkiin
 Joka kymmenes peruna, leipäpala ja hedelmä päätyy Suomessa roskapönttöön. Kaikkein eniten heitämme ruokaa pois omissa kodeissamme, meillä, teillä ja naapurissa.
 Lapamme vessanpönttöön kaurapuuroa, jota tuli keitettyä liian iso kattilallinen. Kaavimme roskikseen kinkkukiusausta, sillä kuka jaksaa syödä samaa ruokaa monta päivää peräkkäin? Jugurtin kohtalon sinetöi edellispäivänä paukkunut parasta ennen -päiväys.
 Huonot keittiötaidot, syömisen ja ruoanlaiton suunnittelemattomuus sekä viitseliäisyyden puute saavat niin ikään aikaan sen, että heitämme kodeissamme roskiin vuosittain noin 140 miljoonaa kiloa ruokaa.
 Kun lukuun lisätään ravintoloiden, kaupan, teollisuuden ja alkutuotannon roskiin heittämä ruoka, hävikki kipuaa Suomessa noin 400–500 miljoonaan kiloon vuodessa.
 Maailmanlaajuisesti hävikkiruokamäärät ovat tyrmääviä: 574 miljardia kananmunaa, 3 miljardia Atlantin lohta, 75 miljoonaa lehmää. Metsälehto katselee lukuja, jotka  Hävikkiviikko  listasi syyskuussa. Hän ei tiedä mitä sanoa.
 – Kolme miljardia lohta? Se on aivan järkyttävää.
 Syömäkelpoisuus selviää haistelemalla ja maistelemalla
 Yksi syy siihen, miksi kodeissamme syntyy niin paljon ruokahävikkiä on, että turhan moni elintarvike on varustettu viimeinen käyttöpäivä -merkinnällä. Se luo kuluttajalle mielikuvan, että tuote on sen jälkeen syömäkelvoton, jopa vaarallinen.
 Ruokatieto-yhdistys  muistuttaa , että "parasta ennen" -päivämäärän jälkeenkin ruokaa voi vielä käyttää, jos sen laatu ei ole heikentynyt. Viimeinen käyttöpäivä merkitään tuotteisiin, jotka ovat helposti pilaantuvia. Sen mentyä tuotetta ei enää saa esimerkiksi myydä tai käyttää myytävän elintarvikkeen valmistukseen.
 Elintarviketurvallisuusjohtaja  Sebastian Hielm  Maa- ja metsätalousministeriöstä ei juurikaan vilkuile päiväyksiä, kun hän etsii jääkaapista syötävää.
 – Jos siellä on kaksi leikkelepakettia auki, saatan katsoa, että jaa, tämä on menossa aiemmin vanhaksi, joten ehkä syön tätä. Mutta sehän on isän osa: syödä kaikkea sitä, mikä ei lapsille ja koiralle kelpaa.
 Elintarviketurvallisuusjohtaja Sebastian Hielm syö huoletta tuotteita, joiden parasta ennen -päiväys on jo mennyt. Maku tai tuoksu kertovat kyllä, onko tuote pilalla vai ei. Karoliina Simoinen / Yle
 Hielm tuli kuutisen vuotta sitten tunnetuksi siitä, että kertoi Kuningaskuluttaja-ohjelmassa popsivansa huoletta jääkaapistaan löytynyttä  puoli vuotta vanhaa smetanaa .
 Mikä oli totta silloin, on totta nyt, sanoo Hielm. Hän kannustaa ihmisiä rohkeasti haistelemaan ja maistelemaan ruokakaappiensa sisältöjä ja vetämään johtopäätökset niiden perusteella, ei parasta ennen -päiväyksen.
 – Ihminen on eläin, jolla on tietynlaisia kykyjä. Yksi niistä on, että hän tunnistaa pilaantuneen ruoan. Jos ruoka ei haise tai maistu pilaantuneelta, se ei sitä ole. Eli rohkeasti vain käyttämään, Hielm kannustaa.
 Metsälehto ei liioin päiväyksiä tuijottele. Ruoan ulkonäkö sekä sen haistelu ja maistelu riittävät kertomaan, onko ruoka syömäkelpoista.
 – Hyvä, parempi, paras -vertailu sopii minusta tähän kohtaan hyvin. Hyvää ruokaa voi aivan hyvin syödä. Ei sen tarvitse aina olla parasta.
 Miran 4 vinkkiä ruokahävikin vähentämiseksi Jos ruokaa tuntuu jäävän aina yli, laita osa siitä heti pakkaseen. Sama juttu leivän kanssa. Silloin sinulla on aina tuoretta leipää. Kun tutkit ruokien syömäkelpoisuutta, käytä aistejasi. Katso, haista ja maista. Ole erityisen joustava maitotuotteiden ja valmisruokien kohdalla. Mieti ennakkoon, mitä vanhentuvia ruoka-aineita kotona on ja tee ruokaa niistä. Lapsiperheessä voi pitää viikon lopuksi ruokabuffetpäivän, jolloin syödään pois kaikki viikolla tehdyt ja ylijääneet ruoat.
 Peritty pihiys sopii ympäristötietoiselle
 Metsälehto ei muista mitään erityistä tapahtumaa tai hetkeä, joka sai hänet päättämään, että ruokaa ei pidä heittää pois. Asia on aina ollut niin, jo lapsuudenkodissa.
 – Nella-koira söi kaiken kalan- ja kananperkeistä ja perunankuorista lähtien. Se eli 15-vuotiaaksi, mikä on cockerspanielille aika korkea ikä.
 Rovaniemellä kasvaneen Metsälehdon perheessä liikuttiin kesät ja talvet luonnossa. Marjametsään hän pääsi jo ennen kuin osasi kävellä. Lapin vaelluksilla hän oli mukana milloin isän selkärepussa, milloin ahkiossa.
 Juuri isältä hän peri pihiyden. Onneksi, sillä ominaisuus sopii hyvin yhteen myöhemmin Metsälehdossa heränneiden ympäristöajatusten kanssa.
 Pari vuotta sitten Metsälehto kävi Sveitsissä. Helsinkiin laskeutuessaan hän tiesi, että se oli hänen viimeinen lentomatkansa: ympäristötietoisuus ei anna myöten lentomatkustukselle. Yle / Vesa Vaarama
 Ilmastoraporttien tulokset ja kaikkialta vyöryvä tieto maapallon tilasta ja tulevaisuudesta tekevät hänet lähes toivottomaksi. Ne saavat hänet myös ruoskimaan itseään. On päivänselvää, että hän ei enää lennä.
 Muiden välinpitämättömyys harmittaa, mutta valistajan osa ei ole helppo.
 – Jos sanon ääneen, että tarvitseeko sitä uutta televisiota ostaa vain siksi, että entinen on väärän värinen, reaktio on yleensä hiljaisuus tai korkeintaan, että joo.
 "Luonto on minulle kuin perheenjäsen"
 Vielä Metsälehto ei ole keksinyt tapaa, jolla ympäristön puolesta puhuminen menisi muille perille ilman, että se herättää vastareaktion. Tarkoitus on kuitenkin vilpitön.
 – Luonto on minulle kuin perheenjäsen. Kun sille tehdään pahaa, se satuttaa.
 Myöhemmin tänä syksynä Metsälehto aloittaa uuden tehtävän  WWF:n koululähettiläänä . Hän tulee kiertämään Rovaniemen ympäristökuntien yläasteilla ja lukioissa puhumassa ruokatuotannon ympäristövaikutuksista.
 Tänä kesänä Metsälehdon etupihalla kasvoi retiisejä, herneitä, porkkanaa ja yksi multaan tökätty ruukkusalaatti. Yle / Vesa Vaarama
 Koska Metsälehdolla ei ole autoa, hän kulkee matkat Kittilään, Sodankylään ja etäämmäs bussilla. Matkaa kertyy yli sata kilometriä suuntaansa, mutta se on sen arvoista, hän uskoo.
 Ympäristöasiat ahdistavat niin paljon, että paras lääke siihen on toiminta.
 – Haluan tehdä asian eteen jotain, millä on merkitystä. Olen innoissani, että pääsen tekemään jotain konkreettista ja paasaamaan aiheesta oikein luvan kanssa.
 Parasta ennen plus pari vuotta on ihan ok
 Miltä sitten näyttää, tuoksuu tai maistuu kaapista löytynyt ja kaksi vuotta sitten päiväyksensä ylittänyt puuroriisi tai kolme kuukautta sitten erääntynyt rahka? Entä lasagnelevyt, joiden päiväys vanheni puoli vuotta sitten?
 Puuroriisi näyttää puuroriisiltä ja tuoksuu siltä miltä sen kuuluukin, eli ei oikeastaan miltään. Tästä voi siis huoletta keittää ensi joulun, ja ehkä seuraavankin, aattoillan riisipuuron?
 – Pari vuotta vanhasta riisistä tulee aivan hyvä puuro, Metsälehto sanoo.
 Lasagnelevyt rapsahtivat vanhoiksi aprillipäivänä. Vaikea sanoa, ovatko ne muuttaneet muotoaan tai makuaan puolessa vuodessa. Metsälehto ei olisi huolissaan.
 – Asiantuntijat puhuvat kuivatuotteiden kohdalla jopa parin vuoden käyttöajasta sen jälkeen, kun parasta ennen-päiväys on mennyt. Eli aivan hyvin näitä voi käyttää.
 Päiväysten silmäilemättä jättäminen antaa laiskalle kokille mukavasti pelivaraa. Rahaakin säästyy liki viisi euroa, kun puuroriisi ja lasagnelevyt siirtyvät roskapöntön sijaan takaisin kuivakaappiin.
 Mira Metsälehdon mukaan puuroriisi tai lasagnelevyt eivät ole pilalla, vaikka parasta ennen -päiväys olisi mennyt jo kuukausia sitten. Eikä muutama pilkku banaanissa haittaa mitään. Yle / Vesa Vaarama
 Pilaantumisen uhkaamat hedelmät alekoriin?
 Metsälehto piti alkusyksyllä yhden iltapäivän ajan pop-up-hävikkiravintolaa. Hän sai ruokatavarat ilmaiseksi paikallisista elintarvikeliikkeistä.
 Ruoanhakumatkallaan hän kauhistui sitä banaanien määrää, joka tursusi kauppojen biojäteastioista.
 – Tämän näköisiä ne olivat, hän näyttää.
 Metsälehdon kädessä on mustapilkullinen banaani, jossa ei ole juurikaan pehmenneitä kohtia. Sen voisi surauttaa smoothieen tai muussata banaanikakkutaikinaan.
 Hän ei tiedä, miksi niin iso osa kauppojen hevi-osastojen tuotteista päätyy hävikkiin. Eikö olisi parempi idea myydä niitä halvemmalla hieman vähemmän vaativille kuluttajille?
 – Oranssit hintalaputhan meillä on jo. Eikö hevi-osastollakin voisi olla laari, josta näitä yksinäisiä, pilkullisia banaaneja voisi ostaa halvemmalla? Vai onko kauppiailla jokin syy, miksi niin ei tehdä? hän kysyy.
 Laillista estettä kolhiintuneiden tai mustuneiden banaanien myymiselle reilulla alennuksella ei ole, kertoo Päivittäistavarakauppa ry:n elintarvikeasiantuntija  Anna Salminen .
 – Kaupat voivat aivan hyvin myydä tai antaa ilmaiseksi myynnistä poistettuja syömäkelpoisia hedelmiä ja vihanneksia, Salminen sanoo.
 Sitä odotellessa Metsälehto pelastelee ostoskoriinsa biojäteastian uhkaamia mustapilkullisia banaaneja.
 Ahdistaako sinua ruoan heittäminen roskiin? Miten torjut hävikkiä? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Tamperelainen urheilija näki brittiravintolassa oivan ratkaisun ruokahävikkiin: "Miksi, oi miksi Suomessa ei?"

Uskallatko ostaa lampaan sisäelimiä tai punalappuisen lohen? – Nuoret kokit näyttävät, miten hävikkiruoka taipuu herkuksi
 Näin voit parantaa ilmastoraportin synkkiä lukuja – Ruoan heittäminen roskikseen ei ole pikkujuttu

Mira Metsälehdon mielestä olemme unohtaneet, miten arvokasta ruoka on – "Pari vuotta vanhoista riisistä tulee vielä ihan hyvä puuro"


Summary: Isisin ylimmän johtajan Abu Bakr al-Baghdadin uskotaan kuolleen Yhdysvaltojen sotilasoperaatiossa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  antaa merkittäväksi luonnehditun lausunnon tiedotustilaisuudessa sunnuntaina kello 14.50 Suomen aikaa alkaen.
 Trumpin odotetaan kertovan terroristijärjestö Isisin johtajaan  Abu Bakr al-Baghdadiin  liittyvästä operaatiosta.
 Uutistoimistojen ja amerikkalaisten tiedotusvälineiden mukaan  al-Baghdadin uskotaan kuolleen  Yhdysvaltain sotilasoperaatiossa Syyriassa.
 Yle näyttää Trumpin tiedotustilaisuuden suorana netissä.
 Lue lisää:
 Amerikkalaismediat: Yhdysvaltain armeija tappoi Isis-johtaja al-Baghdadin
 Suomalaisasiantuntija: "Isis-johtajan surma tulee aiheuttamaan kostoiskuja"

Trump pitää tiedotustilaisuuden – onko kyse Isis-johtajan tappamisesta? Katso suorana klo 14.50 alkaen


Summary: Vanhemman käytöksen muuttuminen voi vaikuttaa paljon lapsen elämään vielä aikuisenakin.

Äidin reaktio tuntuu pahalta, muttei yllätä  Minnaa .
 Hetkeä aiemmin hän on laittanut äidilleen viestin, kun sai paniikkikohtauksen koulussa kesken oppitunnin. Kotona vapaapäivää viettävän äidin vastaus oli tyly: "älä laita minulle tuollaisia viestejä ja pilaa minun lomaani".
 Äiti on ollut välinpitämätön Minnaa kohtaan jo vuosia, mutta tilanne on pahentunut parin vuoden aikana, kun vanhemmat erosivat.
 Minna päättää olla vastaamatta viestiin ja lähtee kotiin. Kotona äiti ei kommentoi aiempaa viestittelyä mitenkään, eikä tilanteesta sen koommin puhuttu.
 Tuosta hetkestä on kulunut aikaa nyt yli viisi vuotta.
 Väestöliiton asiantuntija  Anita Novitsky  ei hätkähdä kuullessaan Minnan tarinan. Novitskyn mukaan ei ole tavatonta, että vanhemman suhtautuminen omaan lapseen muuttuu erokriisin aikana.
 Lapsi voi joutua vanhemman arvostelun tai välinpitämättömyyden kohteeksi erityisesti, jos hän esimerkiksi käyttäytyy samoin kuin entinen puoliso ja siten muistuttaa huonosta parisuhteesta.
 Nyt 20-vuotias Minna ei ole ainut, jonka suhde vanhempaan kärjistyi eron jälkeen. Tässä jutussa hänen lisäkseen kolme ihmistä kertoo kokemuksistaan: yhden isä suosi sisarta, toisen äiti alkoi syyllistää lastaan huijariksi ja kolmannen huono suhde vanhempaan on vaikuttanut koko perheeseen.
 Koska kerromme tilanteet vain lapsen näkökulmasta, emmekä avaa jutussa vanhempien kokemuksia, kaikki haastateltavat esiintyvät artikkelissa nimettömänä.
 Minnasta tuli äidin silmätikku
 "Isäni petti äitiäni, ja eron jälkeen äiti on sanonut usein, että olen yhtä kiero kuin isäni. Olen ollut aina hyvissä väleissä isäni kanssa. Tuntuu, että äiti yrittää kostaa minulle isän tekoja. Kun hän ei enää voinut riidellä isän kanssa, alkoi riitely minun kanssani.
 Kun kävin äidin kanssa rantalomalla ja olimme ottamassa aurinkoa, äiti haukkui minua läskiksi. Lisäksi hän totesi, että olisi matkalla mieluummin veljeni kanssa.
 Olen kokenut pienestä asti, että pikkuveljeni on saanut äidiltäni enemmän huomiota ja rakkautta.
 Äiti ei ole koskaan myöntänyt, että tykkäisi veljestäni enemmän. Hän kuitenkin toistaa usein, kuinka hyvin he tulevat juttuun. Kun olin lapsena kaverillani yötä, äiti kokkasi veljelleni aina herkkuruokaa. Jos veli oli poissa kotoa, äiti ei koskaan tehnyt minulle mitään vastaavaa.
 Olen kateellinen niille, joilla on hyvät välit äitinsä kanssa. Kaipaisin sitä. Haluaisin, että voisimme jutella kaikesta, mutta hän ei taida olla sellainen ihminen."
 Pari- ja perheterapeutti  Eija Airaksinen  Kajaanin perheneuvolasta sanoo, että vanhemmuus voi kärsiä erokriisissä, kun vanhemman omat tunteet ovat vahvasti pinnalla. Tällöin vanhemmalla voi olla vaikeuksia jaksaa kiinnostua lapsesta ja hänen asioistaan.
 Katkeruus ja jopa viha entistä puolisoa kohtaan voivat kohdistua eron jälkeen lapseen, koska lapsessa on usein piirteitä entisestä puolisosta.
 Airaksisen mukaan vanhempi voi myös olla mustasukkainen, jos lapsi on läheisempi toisen vanhemman kanssa. Erityisesti, jos ero on ollut riitaisa, vanhemmasta voi myös tuntua, että lapsienkin tulisi olla hänen ex-puolisolleen vihaisia. Silloin vanhemmalla sekoittuvat vanhemmuus ja parisuhde, Airaksinen kertoo.
 Sara, 29, jäi pikkusiskon varjoon jo lapsena
 "Vanhempani erosivat, kun olin viisivuotias. Jäimme äidin kanssa kolmestaan vuotta nuoremman pikkusiskoni kanssa. Kävimme joka toinen viikonloppu isän luona.
 Eron jälkeen en saanut isältä samanlaista huomiota ja samoja asioita kuin siskoni.
 Yökylässä isän luona siskoni nukkui isän vieressä ja minä jalkopäässä. Minua ahdisti se asetelma, että en ole isän kainalon arvoinen. Nukkumistilanteissa valvoin usein, kun ei ollut rauhallinen ja levollinen olo.
 Muistan erään kerran, kun menimme isän luo, ja isä oli ajatellut, että tarvitsemme yöksi pehmolelut.
 Isä oli hankkinut minulle etukäteen hirvipehmolelun, en ymmärtänyt miten se liittyi minuun. Sisko sen sijaan sai itse valita lelukaupasta Pocahontas-elokuvaan liittyvän pesukarhun, joka nauroi, kun sitä rutisti. Minun leluni oli sellainen turistituliainen. Huomasin jo silloin, että meidän leluissamme on selkeä ero.
 Hirvipehmolelu on ollut isäni talossa useamman vuoden ja aina kun näen sen, siihen liittyy vihaa ja surullisuutta.
 Minulla tuli välirikko isäni kanssa noin 15-vuotiaana. Tilanne lopulta kärjistyi, kun kohtelu jatkui samanlaisena, mitä se oli lapsesta saakka ollut ja siskoni nostettiin aina jalustalle.
 Isä on yrittänyt sopia, mutta hän ei ole koskaan ottanut minun kokemustani kovin vakavasti. Näemme noin kaksi kertaa vuodessa. Hän yleensä kysyy vain siskoni kuulumisia, kun tapaamme.
 Isäsuhde on vaikuttanut aika paljon myös persoonani kehittymiseen. Aiemmin olen hyväksynyt esimerkiksi väkivaltaa parisuhteissa. Minun on hirveän vaikea kiintyä ja luottaa ihmisiin.
 Minun ja isän huono suhde on yksi iso syy, miksi olen hakeutunut psykoterapiaan. Koen olevani aika isätön. Ammennan omasta taustastani myös työssäni psykiatrisena sairaanhoitajana, en varmaan olisi tällä alalla, jos minulla ei olisi ollut tällaisia kokemuksia lapsena."
 Vanhempien tilalle tuli kaksi omaan elämäänsä panostavaa itsekeskeistä valittajaa.  Nainen, 61.
 Toisen lapsen suosiminen on Anita Novitskyn mukaan aika tyypillinen reaktio vanhemman erokriisissä. Se voi olla esimerkiksi uuteen perheeseen syntyneiden lapsien suosimista tai perheen toisen sisaruksen huomiotta jättöä, kuten kävi Saralle.
 Joskus vanhempi  voi kiintyä enemmän yhteen lapsistaan , jos toisen lapsen kanssa yhteisymmärrys löytyy helpommin.
 Myös lapsien syntymäjärjestyksellä voi olla merkitystä. Äiti voi esimerkiksi erityisesti kiintyä esikoiseensa tai kuopukseen. Tämä voi johtaa siihen, että joku lapsista kokee vanhemman suosineen sisarustaan.
 Novitskyn mukaan syrjimisellä voi olla isojakin vaikutuksia kehittyvän lapsen itsetunnolle. Kun lapsi ei koe tulevansa huomatuksi, siitä voi seurata ylikiltteyttä tai vastavuoroisesti huonoa käytöstä.
 Eija Airaksinen korostaa vanhemman vastuuta tilanteissa: yhteyden säilyttäminen eron jälkeen on aina vanhemman tehtävä.
 "Vanhemmat yrittävät hemmotella puolelleen"
 Vanhempien ero on vaikuttanut vahvasti myös monen Ylen lukijan elämään. Keräsimme kokemuksia  verkkosivuillamme  kyselylomakkeen kautta.
 Osa verkkosivuillemme vastanneista lukijoista kertoi saaneensa eron jälkeen vanhemmiltaan paljon huomiota ja lahjoja. Eräs vastaaja kertoo, kuinka vanhemmat alkoivat kilpailla hänen suosiostaan huomioimalla tätä entistä enemmän.
 Molemmat vanhemmat ovat antaneet minulle enemmän aikaa ja yrittävät hemmotella minua puolelleen. Mies, 33.
 Eija Airaksisen mukaan lapsen huomioiminen ja taloudellinen auttaminen voivat kertoa siitä, että vanhempi haluaa aidosti olla lapsen elämässä enemmän eron jälkeen.
 Toisaalta yliampuvan kiinnostuksen taustalla voi olla syyllisyyttä, ja eroa pyritään hyvittelemään lapselle. Vanhemman käyttäytymisen selkeä muutos voi ihmetyttää lasta, kuten oli käynyt yhdelle vastanneista.
 Isää alkoi yhtäkkiä kiinnostaa miltei kaikki, mistä olin silloin kiinnostunut. Hän hankki minulle muun muassa pelikonsolin sekä pianon ja teimme pikamatkoja suurempiin lähikaupunkeihin ostoksille. Nainen, 27.
 Jussin, 29, äiti ei tukenut konkurssin partaalla olevaa poikaansa
 "Äidistä tuli eron jälkeen hyvin tarkka meidän lasten raha-asioista. Isä jätti hänelle velkaa eron jälkeen.
 Kun puhumme rahasta, äidistä tulee ilkeä, jos en toimi hänen haluamallaan tavalla. Ne ovat aika raskaita tilanteita ja menevät yleensä tappeluksi.
 Hän ei ole koskaan lainannut minulle rahaa, koska ei usko saavansa rahojaan koskaan takaisin. Jos nuorena pyysin rahaa esimerkiksi harrastamiseen, äiti käski pyytämään rahaa isältäni, vaikka tiesi, ettei hänellä sitä ole.
 Minulla oli vajaan kolmen vuoden ajan oma yritys, mutta ajauduin maksukyvyttömäksi. Meni pitkään ennen kuin kerroin äidille tilanteesta. Kun lopulta kerroin, hänen ensimmäisen kommenttinsa oli: “voi vittu, osasin odottaa tätä”.
 Konkurssi oli minulle vaikea paikka ja meni pitkään etten nukkunut kunnolla ja stressasin. Ei se mukavalta tuntunut, kun oli muutenkin huono olla eikä äitini yrittänyt auttaa vaan ilkeili.
 En tiedä tarkkaan, mistä äidin käytös johtuu. Äiti haukkuu koko isän puolen sukua ja näkee varmaan minut osana sitä.
 Minulla oli kauan huono itsetunto. Pitkään esitin olevani paljon enemmän kuin olen ja tein asioita, jotta minusta pidettäisiin. Pitkästi yli kaksikymppisenä vasta ymmärsin, että olen hyvä tällaisena kuin olen."
 Eron jälkeen äitini alkoi kritisoida minua.  Mies, 35.
 Pari- ja perheterapeutti Eija Airaksinen on todistanut työssään usein sen, kuinka raha-asiat hiertävät erotilanteissa. Rahasta voi tulla vanhempien vallankäytön väline, jolla kostetaan ex-puolisolle. Ikävimmissä tapauksissa lapsi joutuu tilanteissa pelinappulaksi, kun vanhemmat aina käskevät pyytää rahaa toiselta vanhemmalta tai laittavat lapsen viestinviejäksi.
 Airaksinen on huomannut, että usein erotilanteessa vanhemmat eivät pysty toimimaan yhtä asiallisesti kuin ehkä normaalisti. Erokriisien aikana vanhemmat riitelevät sekä toistensa että lastensa kanssa hyvin pienistäkin asioista.
 Petra, 47, menetti vanhempien erossa isänsä ja lapset isoisänsä
 "Huono isäsuhde on ollut minulle raskas taakka vuosikymmeniä, mutta erityisesti harmittaa, kun omilla lapsilla ei ole isoisää.
 Haluaisin, että isä olisi aidosti ja spontaanisti kiinnostunut lapsistani, eikä minun tarvitsisi kerjätä hänen huomiotaan. En halua pakottaa häntä olemaan isoisä lapsilleni.
 Tuntuu pahalta, kun minun lasteni sijaan isäni hemmottelee ja leikittää uuden vaimonsa tyttären lapsia. Niin sanotut oikeat lapsenlapset ovat ihan ilman isoisää.
 Vanhempani erosivat vuonna 1994, olin silloin parikymppinen. Jäin tilanteeseen, jolloin kumpikin vanhempi tuli vuorotellen puhumaan minulle pahaa toisesta. Jouduin sovittelijan asemaan. Jossain vaiheessa isä alkoi syyttämään, että olen puhunut äidin ympäri eroamaan hänestä. Eihän se tietenkään niin ollut, en halunnut vanhempieni eroavan.
 Haluaisin isän ymmärtävän, etten ole syyllinen hänen avioeroonsa. Olen minä, enkä äitini.
 Kun vanhemmat erosivat, isä muutti ulkomaille asumaan ja aloitti siellä puhtaalta pöydältä. Siinä rytäkässä hän unohti myös meidät kolme lastaan. Hän ei pitänyt meihin minkäänlaista yhteyttä pitkään aikaan sen jälkeen.
 Nykyään törmäämme lähinnä vain sukujuhlissa. Hän saattaa kysyä, mitä minulle kuuluu ja jos kerron, niin hän kommentoi, että olet aivan kuin äitisi. Se on vähän sellaista naljailua. Hän ei selvästikään ole vieläkään päässyt erosta yli."
 Edelleen hän puhuu minulle isäni huonoista puolista, vaikka tämä kuoli jo 15 vuotta sitten.  Mies, 54.
 Petran lisäksi useampi Ylelle tarinansa jakaneista koki, että toinen vanhempi oli hävinnyt tyystin heidän elämästään eron jälkeen.
 Ajan myötä isä löysi uuden puolison, uuden perheen ja ylipäätäänkin vain uuden hienon elämän, johon me vanhemmat lapset emme mahtuneet. Toki vierailuja oli, mutta läheisyyttä tai mielenkiintoa ei paljoa riittänyt meille. Nainen, 36.
 Erossa perhe-elämämme hajosi pirstaleiksi ja henkisellä tasolla menetin kummankin vanhempani. Vanhempien tilalle tuli kaksi omaan elämäänsä panostavaa itsekeskeistä valittajaa. Nainen, 61.
 Olin nuorempana oikea isin tyttö. Muutama vuosi eron jälkeen isäni suhtautuminen muuttui. Hän ei kutsunut minua häihinsä eikä myöskään kertonut menneensä naimisiin ennen kuin häiden jälkeen. Hän alkoi priorisoida uutta vaimoaan, ja kieltäytyi tapaamasta ellen samalla suostuisi tapaamaan vaimoa. Nainen, 22.
 Väestöliiton asiantuntija Anita Novitskyn mukaan kärjistynyt suhde vanhempaan voi vaikuttaa koko perheeseen ja lähipiiriin. Esimerkiksi sukujuhlien järjestäminen vaikeutuu, jos kaikki eivät tule toimeen keskenään ja perinnönjaossa voi syntyä riitatilanteita.
 Eija Airaksinen kertoo, että joskus eron jälkeen vanhemmat kokevat yhteydenpidon erityisesti isompien lasten kanssa haastavaksi. Jos vanhempi ei pidä yhteyttä, läsnäolo lapsen elämässä hiipuu tai pahimmillaan se häviää kokonaan.
 Airaksisen mukaan suhteen heikentymisen taustalla voi olla esimerkiksi se, että vanhempi keskittyy liian vahvasti eronjälkeiseen elämäänsä, eikä osaa tai halua ottaa edellisessä suhteessa syntyneitä lapsia huomioon.
 Tällaiset tilanteet ovat lapselle isoja menetyksiä. Lapset saattavat herkästi luulla välien hiipumisen johtuvat heistä itsestään. Hän sanoo, että vanhempien on yleensäkin tärkeää muistuttaa lapsille, että ero ei johdu heistä.
 "En usko, että äiti tarkoitti pahaa"
 Yksi vastaajista kertoo äitinsä sanoneen, että kaikki äidin vihaamat piirteet hänessä tulivat isän suvun puolelta.
 Aina kun olimme eri mieltä jostain, tämä valttikortti otettiin esille. Nainen, 35.
 Toinen kirjoittaa:  Ennen eroa äitini oli aina hyvin auttavainen ja ymmärtäväinen. Eron jälkeen äitini alkoi kritisoida minua ja totesi usein vaimolleni, että muistutan isääni. Vanhempani erosivat, koska isälläni oli sivusuhde. Mies, 35.
 Saman olivat kokeneet monet Ylen verkkosivuille kokemuksensa jakaneet.
 Väestöliiton asiantuntija Anita Novitskyn mukaan yksi syy sille, että vanhemman käytös lastaan kohtaan muuttuu eron jälkeen voi olla se, että vanhemman silmissä lapsi edustaa ex-kumppanin näkemyksiä tai sukua
 Novitskyltä heruu myös ymmärrystä eronneiden aikuisten tunteille.
 Kun vanhempi on vielä erokriisin keskellä, usein kaikki muistutukset ikävistä asioista nostavat vahvan tunnereaktion pintaa. Myöhemmin vanhemman voi olla vaikea ymmärtää, kuinka vahingollista oma käytös on lapselle ollut.
 Hänen mukaansa ongelmatilanteet olisi hyvä selvittää puhumalla avoimesti, usein vilpitön anteeksipyyntö on iso askel eteenpäin. Ylen kyselylomakkeeseen vastanneista osa olikin ottanut ongelmat puheeksi. Muun muassa yksi henkilö kertoo, ettei puhuminen kuitenkaan tuottanut tulosta.
 Olen yrittänyt puhua, mutta äitini ei suostu näkemään kuin oman näkökulmansa. Edelleen hän puhuu minulle isäni huonoista puolista, vaikka tämä kuoli jo 15 vuotta sitten. Mies, 54.
 Eräs vastaaja kertoo, että lapsuuden tapahtumien käsitteleminen terapiassa on auttanut asioiden esille tuomista, mutta puhuminen on vaikeuttanut suhdetta äidin kanssa.
 Ennen hautasin näitä tunteita ja riitoja. Viime aikoina olen alkanut puhumaan asioista äitini kanssa ja tämä on johtanut entistä laajempiin riitoihin ja useisiin välirikkoihin. Nainen, 27.
 Osa vastaajista on myös yrittänyt asettua vanhempansa kenkiin ja ymmärtää heidän käytöstään vaikeassa tilanteessa.
 Aion ottaa asian puheeksi. En usko, että äiti tarkoitti pahaa. Eron lisäksi oli stressiä rahasta, kun meitä oli kaksi tytärtä. Ehkä hän ei vain ajatellut. Nainen, 36.
 Onko vanhempasi alkanut kohdella sinua eri tavalla eronsa jälkeen? Keskustelu on auki kello 22:een saakka!

Eron jälkeen vanhempi voi arvostella tai syrjiä lastaan, koska tämä muistuttaa ex-puolisosta – neljä ihmistä kertoo, miltä tuntuu, kun äiti vähättelee ja isä haukkuu


Summary: Mielenosoittajat viskoivat mellakkapoliiseja muun muassa pulloilla ja kivillä.

Barcelonan keskustassa tuhannet separatistit ottivat lauantai-iltana yhteen poliisin kanssa.
 Radikaali separatistien ryhmä keräsi tuhansia osallistujia kokoontuessaan poliisin päärakennuksen ulkopuolelle.
 AFP:n kirjeenvaihtajan mukaan mielenosoittajat viskoivat mellakkapoliiseja muun muassa pulloilla ja kivillä. Poliisi vastasi provokaatioihin ja yritti hajottaa mellakkaa muun muassa pampuin.
 Mielenosoittajat ottavat yhteen poliisin kanssa Barcelonassa. Lluis Gene / AFP
 Poliisin mukaan mellakoihin osallistui noin 10 000 mielenosoittajaa.
 Vain tunteja aikaisemmin Barcelonassa järjestettiin 350 000 ihmisen suurmielenosoitus, joka sujui rauhallisesti.
 Separatistien liikehdintä alkoi lokakuun puolivälissä, kun Espanjan korkein oikeus langetti 9–13 vuoden vankilatuomiot yhdeksälle Katalonian itsenäistymishankkeen johtajalle.
 Mielenosoittajat ottavat yhteen poliisin kanssa Barcelonassa.  Josep Lago / AFP
 Separatistien itsenäistymistoiveiden vastustajat puolestaan suunnittelevat sunnuntaille suurta vastamielenosoitusta.

Barcelonassa tuhannet separatistit ottivat yhteen poliisin kanssa


Summary: Kulttuurivieras, ohjaaja Hamy Ramezan tuli Suomeen pakolaisena 30 vuotta sitten. Nyt hänestä odotetaan suomalaisen elokuvan seuraavaa suurta nimeä.

– Pelotti, mitä nyt tapahtuu, tuleeko sota. Ai, nytkö lähdetään karkuun taas.
 Näin ajatteli Suomessa asuva elokuvaohjaaja  Hamy Ramezan , kun pakolaiskriisin uutisointi alkoi lainehtia neljä vuotta sitten. Suomeen saapui yli 30 000 turvapaikanhakijaa ja Ramezan lannistui.
 Näinkö hätää kärsiviin ihmisiin suhtauduttiin? Näinkö hänet nähtiin? Oliko hän näin suuri uhka joidenkin silmissä?
 Ramezan oli tullut Suomeen Iranista vuonna 1989. Perhe oli paennut sotaa Turkin ja Jugoslavian kautta Suomeen.
 Lähes 30 vuotta myöhemmin alkoi uutisointi pakolaiskriisistä. Sitä seurannut vihapuhe sai pelkäämään oman turvallisuuden puolesta. Uskaltaako yöllä kävellä töistä kotiin vai tuleeko turpiin?
 – Tulin hirveän itsetietoiseksi. Se oli tukahduttavaa. Koko se keskustelu oli absurdia ja käsittämätöntä. Ihmisiä esineellistettiin, tehtiin ero meidän ja heidän välille.
 Kriisi kosketti Ramezania henkilökohtaisesti. Hän ryhtyi pukeutumaan paremmin, huolehtimaan, että hiukset ovat hyvin, ettei vain kukaan ajattele, että hän on yksi tulijoista, pakolainen.
 – Yhtäkkiä olin osa valtavaa massaa, joka median mukaan oli tullut tuhoamaan eurooppalaista elämää. Pelkäsin, että joudun aloittamaan kaiken alusta, sietämään ja käsittelemään ihmisten vihaa ja pelkoa, taistelemaan taas yhteiskunnallisesta asemastani.
 Tilanne oli nurinkurinen. Samaan aikaan, kun Suomessa velloi keskustelu turvapaikanhakijoista, Ramezan oli jo kansainvälisesti noteerattu suomalainen ohjaaja, joka oli tehnyt kaksi lyhytelokuvaa  Listen  (Kuuntele) ja  Paratiisin avaimet .
 Ne olivat kiertäneet maailmalla, voittaneet festivaalipalkintoja ja nostaneet Suomen mainetta elokuvamaana.  Listenin  kohdalla uumoiltiin jopa Oscar-ehdokkuudesta. Olihan se palkittu Tribecan arvostetulla filmifestivaalilla.
 "Oli kuin olisi mennyt kidutuskammioon"
 Pakolaiskriisin aikaan Ramezanilla oli työn alla ensimmäinen pitkä elokuva. Sen piti kertoa hänen omista kokemuksistaan, jotka olivat syntyneet kaksi vuotta kestäneellä pakomatkalla Suomeen.
 Nyt tuntui, että kaikkialta tulviva puhe ja kuvat pakolaisista veivät yksityisyyden ja pohjan omalta intiimiltä tarinalta. Ramezan huomasi olevansa yhä enemmän solmussa käsikirjoituksen kanssa.
 – Eri versiot olivat kamalia. En puhu laadusta, vaan maailmannäkemyksestä. Tuottaja luki 10 sivua, eikä pystynyt enempään. Oli niin kamalaa, mitä ihmisille siinä tapahtui.
 Ramezan kirjoitti siitä, mitä oli Iranin ja Irakin sotaa paetessaan nähnyt. Hän rypi traumoissa ja voi huonosti.
 – Oli kamalaa mennä töihin. Oli kuin olisi mennyt kidutuskammioon. Silloin ajattelin, että jäbä, sun pitää mennä terapiaan.
 Terapeutti auttoi ymmärtämään, että totuus ei löydy traumoista. Ramezan käänsi katseensa pois väkivallasta ja ahdistuksesta.
 Ramezanin tie palkituksi elokuvaohjaajaksi alkoi Iranista pakenemisesta, päätymisestä Suomeen kymmenvuotiaana ja kaikesta, mitä siitä seurasi. Antti Haanpää / Yle
 Pakolaisuus ei ole identiteetti
 Syntyi käsikirjoitus elokuvaan, joka sai työnimen  The Oasis of Now . Se kertoo iranilaisen perheen tarinan. Ramin-poika, pikkusisko ja vanhemmat odottavat turvapaikkapäätöstä Suomessa.
 Samalla Mehdipourit elävät onnentäyteistä arkea ja idyllistä suomalaista kesää. Se on erikoinen näkökulma pakolaisista kertovaan elokuvaan.
 – Kun pakolaisista puhutaan, se on aina synkkää ja hirveän negatiivista ja yksitoikkoista. Ei se ole. Mehdipourien elämä on rikasta, täynnä intoa, toivoa ja janoa elämään. He pystyvät tai ainakin pakottautuvat olemaan hetkessä läsnä lasten takia.
 Läsnäoloon viittaa myös elokuvan työnimi, jonka voisi suomentaa hetken keitaaksi. Ramezan ei halunnut suunnata kameraansa viranomaisiin tai byrokratiaan, vaan arkeen ja oikeaan elämään.
 – Elämä jatkuu ja elämä on. Joka päivä. Missä tahansa tilanteessa oletkin, elämä menee eteenpäin.
 Ramezan korostaa, että pakolaisuus ei ole identiteetti. Kukaan ei elä pakolaisuus edellä. Sama päti myös hänen omiin kokemuksiinsa.
 – Ei me ikinä, koskaan, ajateltu itseämme pakolaisina, että me ollaan jotain parkoja. Minä olin Hamy ja faija oli faija, Ramezan kuvailee.
 Huumori auttaa hädässä
 Kun Ramezan, hänen vanhempansa ja pikkusiskonsa lähtivät Iranista, Ramezan oli päässyt koulun toiselta luokalta. Ennen rajan ylitystä piti keksiä uusi identiteetti, etteivät Iraniin jääneet sukulaiset olisi joutuneet vaikeuksiin. Ramezanin perheestä tuli Mehdipourin perhe ja Hamedista Hamy.
 Nimen lisäksi piti kehittää uudelle perheelle taustatarina.
 – Isoäiti kuoli näin ja näin, isän veli tuossa ja tuossa. Kerroit sen sepitetyn tarinan niin pitkään, että uskoit itsekin, että isoäiti on kuollut.
 Ramezanilla on 1980-luvulla tehdyltä matkalta hajanaisia muistoja. Turkissa pidettiin matalaa profiilia ja oltiin piilossa sisätiloissa, koska iranilaisten paljastamisesta maksettiin palkkioita. Jos siellä jäi kiinni, vietiin takaisin rajan yli.
 Vanhemmat vakuuttivat, että kunhan Turkista pääsee hengissä pois, 70 prosenttia matkasta on tehty.
 Pientä poikaa hirvittivät konkreettiset asiat, se, miten puhuttiin rajan yli hyppäämisestä.
 – Pelotti, että jostain korkealta tippuu ja jalka murtuu ja silti pitää juosta. “Älkää odottako meitä, vaan jatkatte”, Ramezan muistelee vanhempien antamia ohjeita.
 Kauhistutti, mitä tapahtuu, jos menettää vanhempansa.
 Kun perhettä vietiin suljetussa rekassa jossain päin entistä Jugoslaviaa, pelotti ja naiset itkivät. Ramezanin isä päätti turvautua huumoriin.
 – Se veti sen niin överiksi. Sanoi, että meidät viedään vuoren rinteelle ja kipataan sieltä alas. Se nauratti ihmisiä ja tilanne laukesi. On kiehtovaa, miten paljon selviytymiseen liittyy huumoria.
 Ramezanin kertomuksesta tekee erityisen järkyttävän tuore, Englannin Essexissä paljastunut tragedia, jossa  39 ihmistä kuoli  ihmissalakuljettajien rekkaan.
 Jugoslaviassa Ramezanin perhe yöpyi vankilassa. Naiset naisten ja miehet miesten selliosastolla. Illalla lasten piti päättää, meneekö äidin vai isän luo.
 – Se oli tuskallista, koska kävi sääliksi se toinen, jota ei valittu.
 Ohjaaja Hamy Ramezanin mielestä suomalainen elokuva viedään maailmankartalle olemalla omaperäinen ja rehellinen. – On oltava innostunut elämästä Suomessa. Tämä on kiehtova paikka. Pitää luottaa siihen, että tekemällä itsensä näköisiä elokuvia pääsee pitkälle. Antti Haanpää / Yle
 Pakolaisleiri oli lapselle paratiisi
 YK:n pakolaisleirille pääsy Jugoslaviassa ja virallisen pakolaisstatuksen saaminen oli helpotus. Sen jälkeen odotettiin, mikä valtio valitsee perheen.
 – Ennen leiriä oli kamalaa, mutta leiri oli minun muistoissani paratiisi. Ajatus oli se, että kohta pääsen jonnekin, mikäkökän paikka se on?
 Perheelle ehdotettiin Tanskaa, mutta vanhemmat eivät halunneet sinne, koska heidän mielikuvissaan maa oli rasistinen. Siellä oli jo paljon ulkomaalaisia.
 Sitten käteen annettiin Welcome to Finland -vihkonen.
 – Se on meillä tallella vieläkin. Siinä oli  Kekkonen  ja kaikki. Olimme aivan haltioissamme, että mitä helvettiä. Onko tällainen paikka olemassa? Siellä ei ole ketään. Siellä on turvallista. Siellä on hyvä.
 Perhe tuli Suomeen kiintiöpakolaisina ennen joulua 1989. Lentokentällä oltiin vastassa kukkapuskan kanssa.
 Vanhemmat ostivat vodkapullon. Piti skoolata uudelle elämälle Suomessa. Hamy-poika avasi jääkaapin oven, pullo tippui lattialle ja hajosi. Alkot olivat kiinni. Tervetuloa Suomeen.
 Vanhemmat hurahtivat mökkeilyyn
 Ramezan muistaa ensimmäiset vuodet “jumalattoman kivoina”. Oli lunta, oli onnea. Kesällä vanhemmat hurahtivat suomalaisiin mökkeihin.
 Isä oli ollut Iranissa sairaalan  supervisor , lääkintäammattilainen sairaanhoitajan ja lääkärin välissä. Äiti oli ollut kotiäiti.
 Suomessa isä sai töitä postista ja äiti Fujitsulta. Vanhemmat haaveilivat kesämökistä ja alkoivat tehdä tuplavuoroja.
 – Aluksi me vuokrattiin mökkejä esimerkiksi Mikkelistä. Kun faija oli saanut riittävästi rahaa talteen, rakennettiin oma Joutsaan. Siellä se on edelleenkin onnellisesti.
 Kaikki ei ollut pelkkää auvoa. Ramezan muistelee, että joskus yläasteen paikkeilla alkoi kiusaaminen. Se koski sekä Hamya että hänen samaan aikaan Suomeen tullutta serkkuaan.
 – Vaikka me olimme kokeneet rankkoja asioita, me olimme enemmän lapsia kuin suomalaiset. Ne joivat kaljaa ja vetivät röökiä. Se oli meistä superahdistavaa, tosi kamalaa.
 Ramezan ja hänen serkkunsa pelasivat Nintendoa ja puhuivat keskenään persiaa. Se karkotti ikätoverit.
 – Ne ajattelivat, että noi on tuollaisia rumia, oudon näköisiä jätkiä, jotka eivät edes tule meidän kanssa bileisiin.
 Tilanne helpotti vasta lukiossa.
 Yhteinen kieli katosi kotona
 Ramezanin perheeseen ostettiin videokamera, jolla esiteltiin “kuolleelle mummolle” pojan kotia ja elämää Suomessa. Kuvaamisen hoiti Ramezan.
 Kun poika ei enää jaksanut vastailla vanhemmille, miten koulussa meni, hän alkoi kuvata videolle viikon tapahtumia. Loppuviikosta katsottiin Hamy’s Late Show’ta.
 – Piruparat, Ramezan muistelee yleisöään.
 Sitten tulivat kommunikaatio-ongelmat kotona. Hamy puhui yhä parempaa suomea ja persian kielitaito kuihtui. Vanhemmat eivät oppineet samaan tahtiin uuden kotimaan kieltä.
 – En edelleenkään pysty sanomaan persiaksi vanhemmilleni oikeilla sanoilla, miltä minusta tuntuu, kertomaan syvällisesti asioista. Verbaalinen tunteiden ilmaisu on super ohutta. Se oli iso ongelma lapsena ja muokkasi minua.
 Tuli huono olo, jota Ramezan purki kirjoittamalla ajatuksiaan auki.
 Kun eurooppalainen pakolaiskriisi rantautui Suomeen vuonna 2015, Hamy Ramezan lannistui. – Yhtäkkiä koko pakka oli taas sekaisin. Luin, miten alaikäisiä turvapaikanhakijoita kohdellaan. Se ymmärrys, että tämä on valekuva. On vain imago, että me olemme demokraattinen hyvinvointivaltio. Antti Haanpää / Yle
 Pojasta odotettiin lääkäriä...
 Vanhemmat toivoivat Ramezanista lääkäriä. Poika luki Kauniaisten lukiossa pitkää matematiikkaa, fysiikkaa ja kemiaa.
 – Kun olin lapsi, ihailin isää. Hän oli Iranissa kenttälääkärinä isoissa futismatseissa. Näimme häntä telkkarissa. En kuitenkaan mennyt lääkikseen, koska inhoan sairaalan hajua ja piikkejä.
 Matematiikassa sai oivaltaa ja se oli Ramezanista kivaa, mutta hän halusi jotain muuta, jotain, jossa voisi etsiä totuutta.
 Mutta mitä? Lukion jälkeen Ramezan etsi itseään, eli vuoden kerrallaan. Kirjoittaminen ja esiintyminen kiinnostivat.
 Ramezan meni mukaan helsinkiläiseen Teatteri Kultsaan ja päätyi Lahden kaupunginteatterin Narnia-tuotantoon. Siinä hänellä oli peräosa. Kirjaimellisesti.
 – Olin oikeasti päähenkilö, se leijona, mutta olin sen perse, kaksi takajalkaa. Se oli näyttelijänurani huippu.
 ...tuli elokuvaohjaaja
 25-vuotiaana Ramezan päätti lopettaa etsimisen. Hän lähti Isoon-Britanniaan Farnhamin yliopistoon opiskelemaan elokuvaa vuonna 2004.
 Iran on perinteikäs elokuvamaa, josta ovat kotoisin muun muassa arvostetut ohjaajat  Abbas Kierostami  ja  Asghar Farhadi . Silti Ramezan ei ollut lapsuudessaan tai nuoruudessaan erityisen innostunut alasta.
 Monet asiat – videokuvaaminen, innostus kirjoittamiseen ja näyttelemiseen – kuitenkin osoittivat juuri elokuvan suuntaan.
 – Yhtäkkiä koko elämäni palapeli loksahti paikoilleen, Ramezan kuvaa löytämisen riemua Isossa-Britanniassa.
 Tuleva ohjaaja alkoi paikata näkemättä jääneiden elokuvien aukkoa. Hän katsoi Britanniassa neljä elokuvaa päivässä. Opiskeli teoriaa ja kuvasi filmille.
 Ja nyt ollaan tässä. Ramezan on juuri saanut ensimmäisen pitkän elokuvansa kuvaukset päätökseen. Haastattelua tehdään helsinkiläisessä ravintolassa.
 Ohjaaja kertoo nukkuneensa edellisenä yönä vain tunnin. Filmi ei katkea. Kuvaukset pyörivät mielessä. Pöydällä on ohjaajan sinivalkoinen nuuskarasia. Sen kannessa lukee Sisu.
 Ramezanin aiemmat lyhytelokuvat  Listen  (Kuuntele) ja  Paratisiin avaimet  sekä dokumentti  Tuntematon pakolainen  ovat käsitelleet sotaa, pakolaisuutta, ymmärtämistä ja väärinymmärtämistä. Kaikki ovat aiheita, joihin ohjaajalla on omakohtainen tunneside.
 – Kun tekee elokuvia, tapahtuu aina taika. Silloin täytyy olla hereillä. Jos et ole kaikki aistit auki, missaat sen, Hamy Ramezan kuvailee. Antti Haanpää / Yle
 Mikään ei voinut repiä perhettä
 The Oasis of Now  ei ole yksi yhteen Ramezanin tarina. Se koettaa tavoittaa jotain, jota ohjaaja kutsuu emotionaaliseksi totuudeksi.
 Lapsen näkökulmasta pakomatka ei ollut pelkkää pelkoa, ahdistusta ja epätoivoa. Oli myös jännittävää ja vanhempien ansiosta turvallista.
 – Oli kokemus, että mikään ei voinut repiä meitä kappaleeksi perheenä. Minun mielestäni se oli näyttämisen arvoinen asia, koska se kertoo jotain hyvin juurekasta ihmisestä ja ihmisyydestä.
 Ramezan ei halunnut suunnata kameraansa kauheuksiin, vaan siihen, mikä oli hänelle totta tunnetasolla.
 – Matkalla oli hirveästi hyviä ihmisiä, jotka auttoivat. Sanoivat uutiset mitä tahansa, useimmat ihmiset ovat hyviä. Sen halusin näyttää elokuvassa ja se oli se totuus, jonka perässä olin.
 Odotukset ovat korkealla. Ramezanin esikoispitkän käsikirjoitus on jo saanut elokuva-alan ammattilaistapahtuma Finnish Film Affairissa pääpalkinnon kansainvälisesti kiinnostavimpana suomalaisena projektina.
 Ensi-iltaa kaavaillaan Cannesin tai Toronton elokuvajuhlille.
 The Oasis of Now nähdään Suomessa syksyllä 2020. Elokuvaa ovat rahoittaneet muun muassa Suomen elokuvasäätiö ja Yleisradio.
 –  Pakolaisleirillä oli yhdeksän neliön tilat neljälle ihmiselle. Ei siellä oltu sisällä. Olen viihtynyt ulkona lapsesta asti. Parhaimmat ajat ovat olleet faijan kanssa kalassa, Hamy Ramezan sanoo. Antti Haanpää / Yle

"Pakolaisleiri oli minun muistoissani paratiisi" – ohjaaja Hamy Ramezan teki onnellisen elokuvan turvapaikanhakijoista


Yhdysvaltain armeija on tappanut Isis-johtaja Abu Bakr al-Baghdadin, kertoo uutislehti  Newsweek.
 Lehden mukaan presidentti Trump oli antanut hyväksyntänsä huippusalaiselle operaatiolle noin viikko ennen sen käynnistymistä. Lehti kertoo, että al-Baghdadi piileskeli Idlibin alueella Syyriassa.
 Reutersin virkamieslähde ei kuitenkaan osannut vielä kertoa, oliko isku al-Bahgdadia vastaan ollut menestyksekäs.
 Uutinen päivittyy.

Newsweek: Yhdysvaltain armeija tappoi Isis-johtaja al-Baghdadin


Summary: Reutersin mukaan ainakin yhdeksän ministeriä on saamassa lähtöpassit.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Chilen presidentti  Sebastián Piñera  ilmoitti varhain sunnuntaiaamuna Suomen aikaa laittavansa maansa hallituksen uusiksi, kertovat uutistoimistot.
 – Olen varoittanut kaikkia ministereitäni hallituksen uudelleenjärjestelyistä uusiin vaatimuksiin vastaamiseksi, Piñera sanoi  BBC :n mukaan.
 Presidentti ei kuitenkaan kertonut yksityiskohtia siitä, kuinka tai milloin hänen mainitsemiaan uudelleenjärjestelyitä tullaan tekemään.
 Uutistoimisto Reutersin saaman asiakirjan mukaan Piñeran suunnitelmissa on erottaa ainakin yhdeksän ministeriä, joiden mukana ovat sisäministeri, puolustusministeri, valtiovarainministeri, liikenneministeri ja ympäristöministeri.
 Lisäksi presidentti kertoi, että ympäri Chileä määrätty öistä liikkumista rajoittava ulkonaliikkumiskielto on peruttu.
 Perjantaina sadattuhannet mielenosoittajat marssivat rauhanomaisesti Chilen pääkaupungissa Santiagossa vaatien uudistuksia maan sosiaalipolitiikkaan ja taloudenhoitoon.
 – Näimme eilen valtavan ja rauhaisan marssin. Olemme kuulleet viestin. Meidän on kaikkien muututtava, Piñera sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Hän lupasi "uuden hallituksen kohtaamaan nämä uudet vaatimukset ja ottamaan uudet ajat haltuunsa".
 Lue myös:
 Katso video satojen tuhansien marssista Santiagossa – Pormestari: “Koko Chile marssii täällä”

Chilen presidentti ilmoitti erottavansa maansa hallituksen


Summary: Ennakkosuosikin varapresidentiksi on ehdolla korruptiosta syytetty ex-presidentti.

Taloustaantumaan ajautuneessa Argentiinassa järjestetään tänään presidentinvaalit, joissa istuvan presidentin  Mauricio Macrin  ennustetaan kärsivän tappion.
 Uudeksi presidentiksi noussee keskusta-vasemmistolainen peronisti  Alberto Fernandez . Hänen varapresidenttiehdokkaanaan on entinen presidentti  Cristina Kirchner , jota vastaan on nostettu korruptiosyytteet.
 Fernandezin uskotaan saavan 45 prosenttia äänistä, joka takaisi valinnan heti ensimmäisellä kierroksella.
 Elokuussa järjestetyissä esivaaleissa Fernandez sai 49,5 prosentin kannatuksen, kun taas Macrin tulos oli vain 33 prosenttia. Mielipidemittaukset ovat osoittaneet Fernandezin kannatukset vain kasvaneen tämän jälkeen.
 – Cristinan kanssa me saamme Argentiinan jälleen jaloilleen. Me tiedämme, mitä tehdä, Fernandez sanoi viimeisessä vaalitilaisuudessa torstaina.
 Argentiinassa on 34 miljoonaa rekisteröitynyttä äänestäjää.
 Äänestäjät valitsevat myös puolet edustajainhuoneen jäsenistä, kolmanneksen senaatin jäsenistä sekä muun muassa Buenos Airesin pormestarin.
 Argentiina ajautui viime vuonna taantumaan. Maa kärsii yli 55 prosentin inflaatiosta ja nousevasta työttömyysasteesta.
 Argentiinan peson arvo on laskenut viime vuosina hurjaa vauhtia. Kun kaksi vuotta sitten yhdellä Yhdysvaltain dollarilla sai vielä noin 17 pesoa, saa sillä nyt lähes 60 pesoa.
 Elokuun esivaalien jälkeen  peson arvo putosi 30 prosenttia .

Taantumassa rypevä Argentiina äänestää presidentivaaleissa sunnuntaina


Summary: Norpalle toivotaan toipumisrauhaa.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Etelä-Savossa Puumalassa huolehdittiin lauantai-iltana Sanelma-norpan terveydentilasta.
 Etelä-Savon pelastuslaitos sai ilmoituksen, jonka mukaan rantaan oli ajautunut pieni norppa, joka soittajan mukaan ei vaikuttanut hyvinvoivalta.
 Lohikosken yksikkö ja eläinlääkäri lähtivät tarkastamaan eläimen kuntoa. Paikanpäällä selvisi, että kyseessä on ihmisten parissa viihtyvä Sanelma-norppa.
 Eläinlääkäri määräsi Sanelmalle kilon muikkuja ja lääkettä. Norppa jäi löytöpaikalleen mökkiläisten ruokittavaksi, ja sunnuntaina eläinlääkäri arvioi Sanelman kuntoa uudelleen.
 Pelastuslaitos toivoo, että Sanelman löytöpaikkaa ei kerrota julkisuuteen, jotta norppa saa kerätä voimia rauhassa.
 Sanelma on ollut ennenkin vaikeuksissa
 Sanelma löydettiin ensimmäistä kertaa huonokuntoisena Saimaan rannoilta heinä-elokuun vaihteessa. Eläinlääkäri  Pekka Sarkanen otti tuolloin  Sanelman hoitaakseen ja kuutti virkistyikin kovin. Parissa viikossa elopainoa tuli 2,5 kiloa lisää ja Sanelma olikin pian valmis lähtemään takaisin järvelle.
 Kesällä Sanelman kanssa samaan aikaan löytyi toinenkin huonokuntoinen kuutti, jolla ei ole enää paluuta paluuta Saimaalle. Ely-keskus kielsi sittemmin Tobiakseksi nimetyn kuutin paluun Saimaalle, sillä riskinä oli, että sairastunut kuutti tappaisi sukupuuttoon koko norppakannan.
 – Vaikka Korkeasaaren villieläinsairaalassa norppaa on hoidettu asiantuntevasti ja parhaalla mahdollisella tavalla tautien tarttumisen mahdollisuus minimoiden, ei tautiriskin muodostumista voida täysin poissulkea. Hoidossa ollutta saimaannorppaa ei voida kuljettaa takaisin Saimaalle, jottei sen mukana kulkeutuisi mahdollisesti tautia, joka voisi sairastuttaa koko saimaannorpan luonnonpopulaation, ylitarkastaja Salli Uljas Varsinais-Suomen ELY-keskuksesta  perusteli asiaa elokuun lopulla .
 Korkeasaarella on työn alla  mahdollinen saimaannorppa-allas , jossa Tobias voisi elellä ilman riskiä siitä, että tuhoaisi olemassaolollaan kokonaisen eläinlajin.
 Hylkeille vaaditaan vähintään 200 neliömetrin allas, jossa olisi vettä keskimäärin kolme metriä.
 Saimaannorppaa ei ole koskaan aiemmin tarhattu. Korkeasaaressa uskotaan, että siitä voisi olla hyötyä lajin suojelussa.

 Lue myös:
 Tobias-kuutti avasi keskustelun suojelun tulevaisuudesta – pitäisikö saimaannorpan uhanalaiset geenit säilyttää Korkeasaaressa? (7.10.)
 Korkeasaareen vietyä norppaa ei saa palauttaa Saimaalle: "Voi vaarantaa koko luonnonkannan" – lopettaminen uhkaa (29.8.)
 Katso video: Sanelma sukeltelee iloisesti vapauteen – saimaannorpan kuutti selvisi eläinlääkäreiden hoivissa lähes kuoleman kielistä  (15.8.)

Sanelma-norppa ajautui taas huonovointisena Saimaan rantaan – hoidettiin muikuilla kuntoon jo elokuussa


Summary: Pääministeri Abiy Ahmedille myönnettiin tämän vuoden Nobelin rauhanpalkinto.

Etiopian pääministeri  Abiy Ahmed  sanoi lauantaina, että ilman maan yhtenäisyyttä olot voivat muuttua entistä epävakaammiksi.
 Samalla hän lupasi saattaa oikeuden eteen ne, jotka ovat syypäitä viimeaikaisiin väkivaltaisuuksiin. Niissä on tällä viikolla kuollut ainakin 67 ihmistä.
 – Kokemamme kriisi voi muuttua vieläkin pelottavammaksi ja vaikeammaksi, jos etiopialaiset eivät yhdisty. Työskentelemme vankkumattomasti taataksemme laillisuusperiaatteen ja saadaksemme rikolliset oikeuteen, Abiy sanoi lausunnossaan.
 Abiy myös huomautti, että hänen hallituksensa vastaiset protestit ovat nopeasti muuttuneet yhteenotoiksi, joissa on etninen ja uskonnollinen ulottuvuus. Hänen mukaansa koteja, yrityksiä ja uskonnollisia pyhiä paikkoja on hävitetty. Lukemattomat etiopialaiset ovat joutuneet jättämään kotinsa.
 Abiylle on myönnetty tämän vuoden Nobelin rauhanpalkinto kiitoksena muun muassa Etiopian ja Eritrean välisen rauhan edistämisestä.

Etiopian väkivaltaisuuksissa kuollut tällä viikolla 67 ihmistä – pääministeri pelkää kriisin syventyvän


Summary: Muinaiset kolikot ovat arkeologisessa ajoituksessa kovaa valuuttaa, mutta arkeologialla tehdään Israelissa suuresti myös politiikkaa.

Jerusalemin Temppelivuorelle kaksi tuhatta vuotta sitten johtanut porrastettu tie rakennettiin jo  Pontius Pilatuksen  aikana eli aiemmin kuin tähän saakka on luultu. Tähän tulokseen israelilaiset arkeologit ovat tulleet kolikkolöytöjen perusteella.
 Roomalainen Pilatus oli Juudean maaherra, joka edusti miehittäjävaltaa runsaan vuosikymmenen ajan 20- ja 30-luvuilla. Hänen nimensä elää siksi, että Raamatun mukaan hän tuomitsi Jeesuksen kuolemaan.
 Pilatuksen aikaiseksi rakennelmaksi on aiemmin voitu varmistaa vain akvedukti, siltamainen vesijohto. Hänen nimensä on löytynyt muutamasta Juudeassa lyödystä pronssikolikosta, kuparisormuksesta sekä kivilaatasta, mutta yhtään aikalaiskuvaa hänestä ei tunneta.
 Tel Avivin yliopiston ja Israelin museoviraston tutkijat ovat nyt lisänneet Pilatuksen aikaisten löytöjen listalle 220 metriä komeaa tietä, joka johtaa Silwanin palestiinalaiskaupunginosasta Temppelivuorelle.
 40-luvun kolikoita löytyi vain kivien päältä
 Kadun rakentajilta oli pyörähtänyt katulaattojen alle yli sata kolikkoa. Täyttömaasta saatiin kaivauksissa talteen myös keramiikkaa, lasia ja eläinten luita.
 Nuorimmat lantit ovat vuosilta 17–31. Tien rakennustyöt eivät siis olleet voineet alkaa ainakaan ennen vuotta 31.
 Nuorempien rahojen täydellinen puuttuminen löytöjen joukosta puolestaan kertoo, että kiveämistyö myös valmistui Pilatuksen virkakaudella. Sitä kesti vuoteen 37, joidenkin lähteiden mukaan ehkä hieman pidempään.
 40-luvun kolikkoja on löytynyt Jerusalemin muissa kaivauksissa selvästi enemmän kuin aiempien vuosikymmenien lantteja. 40-luvulla rahoja lyötiin poliittisista syistä erityisen paljon, kertoo arkeologi  Donald Ariel .
 Kivien päältä niitä löytyi myös näissä kaivauksissa.
 Kattamiseen kului 10 000 tonnia kiveä
 Tie, jonka kaivauksia tehtiin kuusi vuotta, on nimetty Pyhiinvaeltajien tieksi. Tutkijoiden mukaan kyseessä täytyi olla pyhiinvaeltajien tärkeä reitti puhdistautumispaikalta, Siiloan lammelta, ylös Temppelivuorelle.
 Pilatuksen aikana siellä sijaitsi Jerusalemin toinen temppeli. Ensimmäisen oli perimätiedon mukaan rakennuttanut jo kuningas Salomo kolme tuhatta vuotta sitten, toinen rakennettiin 500-luvulla ennen ajanlaskumme alkua.
 Tutkijat uskovat Jerusalemiin kerääntyneiden juutalaisten kavunneen komeaa tietä temppeliin osallistuakseen vuoden kolmeen tärkeään pyhiinvaellustapahtumaan – pääsiäiseen, lehtimajajuhlaan ja sadonkorjuujuhlaan.
 Ainakin kahdeksan metrin levyisen ja kaikkiaan 600 metrin mittaisen reitin kiveämiseen oli louhittava kymmenen tuhatta tonnia kalkkikiveä, tutkijat laskevat. Suurimmat laatat olivat kahden ja puolen tonnin painoisia.
 Kiveäminen vaati huomattavaa ammattitaitoa ja paljon työvoimaa, mihin ei olisi vaivauduttu minkä tahansa yhteyden takia; kyseessä täytyi olla nimenomaan pyhiinvaeltajille tarkoitettu mahtitie, tutkijat päättelivät.
 – Jos tämä olisi ollut mikä tahansa reitti pisteestä A pisteeseen B, siitä ei olisi tarvinnut tehdä niin vaikuttavaa, sanoo arkeologi  Joel Uziel .
 Jerusalemin tuho hautasi tien
 Pilatuksella saattoi tutkijoiden mukaan olla erityisiä motiiveja siihen, että tie on niin leveä ja huolella tehty.
 Ehkä hän halusi vähentää miehitettyjen ja miehittäjien välisiä jännitteitä tai tavoitteli Jerusalemille samanlaista ulkonäköä kuin Rooman valtakunnassa yleensä. Kolmas selitys voisi olla Pilatuksen halu korostaa omaa merkitystään isoilla rakennusprojekteilla.
 – Kaikille näille löytyy tukea historiallisista kirjoituksista. Luultavasti syy oli jonkinlainen yhdistelmä, sanoo arkeologi  Nashshon Szanton .
 Tie hautautui todennäköisesti vuonna 70, jolloin Rooman armeija kukisti kapinoineet juutalaiset ja tuhosi Jerusalemin.
 Tutkijat löysivät katukivien päälle kasaantuneesta tuhkasta ja kivimurskasta nuolenkärkiä, linkoja ja muita aseita sekä palaneiden puiden ja romahtaneiden kivirakennusten jäänteitä.
 Kaivaukset jatkuvat katuvarren kauppojen ja kievareiden raunioissa. Tähänastinen tutkimus on luettavissa vapaasti  Tel Avivin yliopiston arkeologian laitoksen lehdestä .
 Maailman historiallisin paikka?
 Jerusalemin hävittäneet Rooman joukot polttivat myös temppelin. Vain tukimuurin jäänteet ovat säilyneet juutalaisten tärkeimpänä rukouspaikkana.
 Temppelivuorella seisovat myös Kalliomoskeija ja al-Aqsan moskeija. Ne ovat peräisin 700-luvulta ja kuuluvat muslimien pyhimpiin paikkoihin.
 Maailmasta on vaikea löytää toista maapalaa, joka olisi historiallisesti yhtä monikerroksinen kuin Temppelivuori. Sinne ovat jättäneet jälkensä myös niin kaanaanilaiset kuin kreikkalaiset, niin persialaisen ja bysanttilaiset kuin ristiretkeläiset ja ottomaanit.
 Poliittisesti Temppelivuori saattaa hyvinkin olla maailman räjähdysherkin kohta, ja myös arkeologia on siellä kuten muuallakin Jerusalemissa mitä suurimmissa määrin myös politiikkaa, jossa sionistisilla järjestöillä on vahva jalansija.
 Ne katsovat myös tielöydön vahvistava, että palestiinalainen Itä-Jerusalem on ikiaikainen osa juutalaista Jerusalemia ja peruste pitää Jerusalemia juutalaisvaltion jakamattomana pääkaupunkina.
 Palestiinalaiset ovat kyseenalaistaneet päätelmän. Konkreettinen näyttö tien käyttötarkoituksesta puuttuu, arvostelijat sanovat.
 Tunnelin avajaiset kuusi vuotta kestäneiden kaivausten jälkeen olivat viime kesäkuun lopussa.  Tsafrir Abayov / EPA
 "Huonoa arkeologiaa"
 Politiikka on sanellut myös tapaa, jolla Pilatuksen aikainen tie saatiin esille. Sitä varten on kaivettu tunneli Silwanin palestiinalaiskaupunginosan alla. Samalla tavoin Jerusalemissa on tehty arkeologiaa ennenkin.
 Menetelmä on herättänyt kovaa kritiikkiä sekä yläpuolella sijaitsevien talojen vaurioiden vuoksi että tieteellisistä syistä
 Arkeologiassa normaali tapa on kaivaa maanpinnalta alaspäin, jolloin kerrostumat kertovat asutuksen ajallisesta kehityksestä. Asutetulla alueella tyydytään kaivamaan paikoissa, joissa ei ole rakennuksia.
 Vaakasuoraan kaivamista pidetään tieteellisesti lähes arvottomana.
 Tunnelikaivaukset ovat huonoa arkeologiaa, eikä Israelin museovirasto voi olla niistä ylpeä, sanoivat myös viraston johtaviin arkeologeihin kuuluvat  Jon Seligman  ja  Gideon Avni  viraston sisäisessä kirjeenvaihdossa, jonka  Haaretz-lehti  sai käsiinsä.
 Kovakätistä käytöstä historiaa tihkuvalla alueella eivät toisaalta ole kaihtaneet palestiinalaisetkaan. Esimerkiksi vuosituhannen vaihteessa vähät välitettiin muinaismuistolaista tai arkeologisista käytännöistä, kun puskutraktorit kauhoivat Temppelivuorella tilaa maanalaiselle rukoussalille.
 _Jutun pääkuva: Herodes et Pilatus fiunt amici (F. A. Ludy after J. F. Overbeck 1845).  Wellcome Trust  /  CC-BY-4.0 _

Rakentajien hukkaamat kolikot kertovat: Pontius Pilatus rakennutti Jerusalemin Temppelivuorelle johtavan tien


Pohjois-Syyriassa 15 ihmistä kuoli lauantaina aseellisten ryhmien yhteenotossa, kertoo Syyrian sotaa seuraava järjestö Syrian Observatory for Human Rights.
 Taisteluita käytiin Turkin tukemien syyrialaisjoukkojen sekä Syyrian kurdien johtamien SDF-joukkojen välillä. Tal Tamrin ja Ras al-Ainin välillä käydyissä taisteluissa kuoli yhdeksän Turkki-myönteistä taistelijaa ja kuusi SDF:n taistelijaa.
 Turkin ja Venäjän aiemmin tällä viikolla tekemän sopimuksen mukaan Syyrian kurdeilla on tiistaihin asti aikaa vetäytyä Turkin rajalta.
 Torstaina  kurdit kertoivat  Turkin ja sen liittolaisten hyökänneen kolmeen kylään Koillis-Syyriassa.
 Lue myös:
 Kurdipakolaiset yhä ahtaalla – Järjestö: Turkin tukemat joukot ryöstelevät ja häiritsevät paikallisia asukkaita (25.10.)
 Turkki on hyökännyt kolmeen kylään Koillis-Syyriassa, sanovat kurdijohtoiset SDF-joukot (24.10.)

Pohjois-Syyriassa 15 kuollut Turkin tukemien joukkojen ja kurdien yhteenotoissa


Summary: Yöllä ilman sähköä oli yli 40 000 taloutta.

Länsirannikolle illalla iskenyt syysmyrsky katkoi yöllä sähköjä useilta tuhansilta kotitalouksilta ympäri Suomea. Kello 13:n aikaan katkoksia oli enää alle 2000 kodissa, kun sähköttömiä talouksia oli pahimmillaan 40 000 puoli yhden aikaan yöllä.
 Energiateollisuuden sähkökatkokartan mukaan viimeiset katkokset piinasivat muun muassa Keski-Suomessa, Pohjois-Savossa sekä Pohjanmaan rannikolla.
 Lisäksi sähkökatkot pimensivät illan ja yön aikana muun muassa Satakunnassa Porin seutua, Pirkanmaata ja Etelä-Savoa. Noin puoli yhdeltä yöllä sähköttömiä talouksia oli kaikkiaan jopa noin 42 400.
 Pelastuslaitoksilla on ollut yön ja aamun aikana lukuisia pienempiä vahingontorjuntatehtäviä.
 Myrsky oli raju varsinkin Pohjanmaalla. Matti Huutonen / Yle
 Vahingontorjuntaa ympäri maata
 Pelastuslaitoksilla on ollut yön ja aamun aikana lukuisia pienempiä vahingontorjuntatehtäviä. Pelastuslaitokset ovatkin varoittaneet sähkökatkosten sumasta, kun tuuli saattaa kaataa puita sähkölinjoille.
 Suonenjoella Pohjois-Savossa pelastuslaitos sai hälytyksen tapauksesta, jossa puu oli kaatunut sähkölinjalle ja sytyttänyt tulipalon. Hälytyksen tekijä oli pelännyt palon leviävän läheiseen hallirakennukseen. Savon Voima otti sähkölinjasta virrat pois, jolloin palo sammui, pelastuslaitos kertoo.
 Pohjois-Savon pelastuslaitoksella on ollut yön ja aamupäivän aikana noin 20 myrskyn aiheuttamaa tehtävää. Suurin osa tehtävistä on ollut tuulen kaatamien puiden raivaamista pois teiltä.
 Karijoella Etelä-Pohjanmaalla on kaatunut useita puita Loimoontielle. Pelastuslaitos tiedottaa raivaavansa tien auki.
 VR:n junaliikenteessä ei tällä hetkellä ole myöhästymisiä tai poikkeusjärjestelyitä syysmyräkän takia.
 Sekä maalla että merellä tuulee kovaa
 Lännestä eilen alkanut syysmyrsky eteni yön ja aamun aikana itään. Tänään tuuli hellittää suuressa osassa maata, mutta etelässä on vielä jonkin verran puuskia, kerrottiin Ilmatieteen laitokselta aamulla.
 Varoituksia voimakkaasta tuulesta ei ole enää voimassa maa-alueilla. Merialueille on annettu varoituksia kovasta tuulesta ja aallokosta. Ajokeli voi olla huono Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa ja Lapin eteläosissa.

Syysmyrsky työllisti pelastuslaitosta – vielä noin 2 000 taloutta ilman sähköä


Espanjan pääkaupungissa Madridissa sijaitsevasta asunnosta löytyi tällä viikolla muumioitunut naisen ruumis. Lääkärit arvioivat, että nainen on kuollut noin 15 vuotta sitten.
 El Mundo -lehden mukaan  naisen arvellaan kuolleen vuonna 2004, jolloin hän oli 78-vuotias. Naapurit ovat kertoneet, että tuolloin asunnosta kantautui epämiellyttävää hajua. Haju kuitenkin hävisi muutaman viikon kuluttua, jolloin naapurit arvelivat, että eläkeläisnainen oli lähtenyt matkoille ja unohtanut viedä roskapussin.
 Nainen oli asunut asunnossa yksin miehensä kuoleman jälkeen.
 Palomiehet ja poliisi löysivät muumioituneen ruumiin asunnon kylpyhuoneesta tiistaina sen jälkeen, kun naisen kaukainen sukulainen oli ottanut yhteyttä viranomaisiin.

Poliisi löysi muumioituneen ruumiin asunnosta Madridissa – nainen oli kuollut 15 vuotta sitten


Summary: Yhtiö suorittaa parhaillaan sisäistä tutkintaa toimintaviasta, eikä ota vielä täyttä vastuuta palon syttymisestä.

Kalifornian osavaltion suurin sähköyhtiö PG&E myönsi perjantaina, että heidän sähköpylväänsä on saattanut sytyttää Kalifornian pohjoisosassa etenevän maastopalon.
 Sähköyhtiö Pacific Gas & Electric vahvisti tiedotteessaan, että keskiviikkona syttynyt maastopalo lähti leviämään Geyservillessä vain minuutteja sen jälkeen, kun yhtiö havaitsi toimintavian sen voimalinjassa alueella. Yhtiö suorittaa parhaillaan sisäistä tutkintaa asiasta, eikä suostu vielä ottamaan täyttä vastuuta palon syttymisestä.
 Pohjoisessa Kaliforniassa sijaitsevan Geyservillen alueella maastopalot ovat polttaneet ainakin 49 rakennusta. Alueelta on evakuoitu noin 2000 asukasta.
 PG&E:n toimitusjohtaja  Bill Johnson  kertoo, että vialliseksi epäilty sähköpylväs oli tarkastettu neljästi viimeisen kahden vuoden aikana ja vaikutti olleen hyvässä kunnossa.
 Sähköyhtiöt olivat katkaisseet sähköt noin 180 000 ihmiseltä Kalifornian pohjoisosissa varotoimena palojen ehkäisemiseksi.
 PG&E kertoo, että sähköt oli jälleen palautettu suurimmalle osalle asiakkaita torstai-iltaan mennessä.
 Maastopalot ovat piinanneet Kaliforniaa jo pari viikkoa. Suureen osaan osavaltiota on annettu metsäpalovaroituksia, koska puuskittainen tuuli, korkeat lämpötilat ja vähäinen kosteus tarjoavat otolliset olosuhteet maastopalojen leviämiseen.
 Tuulten odotettiin laantuvan perjantain aikana, mutta sääennusteiden mukaan tuulet olisivat voimistumassa viikonloppuna.
 Aiheesta lisää:
 Los Angelesin lähellä kymmenet tuhannet määrätty lähtemään kodeistaan maastopalojen vuoksi
 Kalifornian maastopalot laantumassa, evakuointikehotukset poistettu

Kalifornialainen sähköyhtiö myöntää, että toimintavika yhtiön sähköpylväässä saattoi sytyttää maastopalon


Summary: Mielenosoittajat ovat vaatineet hallituksen eroa, lisää työpaikkoja, parempia palveluita ja loppua maan korruptiolle.

Irakissa on perjantaina kuollut ainakin 40 ihmistä mielenosoituksissa, kertovat maan turvallisuusviranomaiset sekä ihmisoikeuskomissio.
 Irakin turvallisuusjoukot ovat käyttäneet voimakeinoja tukahduttaakseen Bagdadissa ja Irakin eteläosissa myöhään torstaina alkaneita mielenilmaisuja maan hallintoa vastaan.
 Poliisin mukaan myös kaksi turvallisuus- ja sotilasjoukkojen jäsentä on kuollut yhteenotoissa mielenosoittajien kanssa Amaran kaupungissa, eteläisessä Irakissa.
 Yli kahden tuhannen kerrotaan loukkaantuneen eri puolilla Irakia perjantain mielenosoituksissa, Irakin ihmisoikeuskomissio kertoo.
 Mielenosoittajat ovat vaatineet hallituksen eron lisäksi lisää työpaikkoja, parempia julkisia palveluita ja loppua maan korruptiolle.
 Perjantain väkivaltaisuudet ovat jo toinen kerta kuukauden sisään, kun mielenosoitukset Irakissa ovat yltyneet mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen yhteenotoiksi. Noin kaksi viikkoa sitten päättyneissä mielenosoituksissa kuoli 157 ihmistä ja loukkaantui yli 6 000.
 Lue myös:
 Hallitusta vastustavat mielenosoitukset käynnistyivät jälleen Irakissa – viisi kuollut ja 350 loukkaantunut
 Irakin presidentti vetosi rauhattomuuksien lopettamiseksi – armeija myönsi käyttäneensä "liiallista voimaa"
 Irakissa mielenosoituksissa kuollut yli 40 ihmistä: "Tilanne näyttää olevan riistäytymässä käsistä"

Hallitusta vastustavat mielenosoitukset jatkuivat väkivaltaisesti Irakissa – ainakin 40 kuollut ja tuhansia loukkaantunut


Sadattuhannet mielenosoittajat marssivat rauhanomaisesti Chilen pääkaupungissa Santiagossa perjantaina. Mielenilmauksella painostettiin maan hallitusta taloudellisiin uudistuksiin ja presidentti  Sebastián Piñeraa  eroamaan.
 Valtava ihmismassa liikkui Santiagon keskusaukiota kohti puhaltaen pilleihin ja paukutellen kattiloita ja pannuja samalla kun Chilen liput liehuivat. Väkijoukko koostui opiskelijoista, työläisistä ja perheistä.
 – Koko Chile marssii täällä, Santiagon pormestari  Karla Rubilar  sanoo.
 Pormestari kertoo, että virallinen arvio osallistujien lukumäärästä perjantain marssilla oli noin miljoona henkeä.
 Ilmakuvassa näkyy tuhansia mielenosoittajia marssimassa Chilen pääkaupungissa Santiagossa perjantaina 25. lokakuuta. RODRIGO SAEZ / AOP
 Marssin lisäksi myös väkivaltaisuuksia
 Rauhallisesti sujuneesta marssista huolimatta myös väkivaltaisuudet jatkuivat perjantaina.
 Joukko mielenosoittajia yritti tunkeutua Valparaisossa Chilen kongressitaloon, mikä johti lopulta rakennuksen evakuointiin. Poliisi joutui käyttämään kyynelkaasua, jotta kongressiin pyrkineet mielenosoittajat saatiin perääntymään.
 Jo viikon ajan jatkuneissa mielenosoituksissa ja väkivaltaisuuksissa on kuollut ainakin 19 ihmistä.
 Chilessä on myös julistettu poikkeustila ja öistä liikkumista rajoittava ulkonaliikkumiskielto on ollut voimassa viikon ajan.
 Aiheesta lisää:
 Miksi Chilessä on puhjennut rajuja mielenosoituksia? Tässä 100 ja 400 sanan vastaukset
 Chile vaurastui, mutta rahat jäivät harvoille – Nyt kauan kytenyt tyytymättömyys leimahti liekkeihin
 Mielenosoittajat sytyttivät vaatetehtaan tuleen Chilessä – viisi kuoli
 Chilen mellakoissa kuolonuhreja – Nousevat hinnat ja rikkauden epätasainen jako turhauttavat ihmisiä

Katso video satojen tuhansien marssista Santiagossa – Pormestari: “Koko Chile marssii täällä”


Summary: Esimerkiksi oikein ajoitettu liikunta ja ruokailu auttaa unirytmin myöhentämisessä tai aikaistamisessa, kertoo tutkimusprofessori Timo Partonen.

Iltavirkkuus ja aamuvirkkuus ovat osittain luontaisia taipumuksia, mutta niitä on mahdollista myös säätää. Valon määrän, liikunnan ja ruokailun oikealla ajoittamisessa on  tutkimusten  mukaan mahdollista myöhentää tai aikaistaa vuorokausirytmiä.
 Asialla on merkitystä, sillä erityisesti iltavirkuille on havaittu kasaantuvan erityisen paljon erilaisia terveyshaittoja, kuten unettomuutta, sydän- ja verisuonitauteja, 2-tyypin diabetesta, masennusta, astmaa ja selkäkipuja.
 – Iltavirkuilla on väestötutkimuksissa havaittu muita yleisemmin myös runsaampaa alkoholinkäyttöä, he tupakoivat useammin ja heidän ruokavalionsa on epäterveellisempi. Eli tähän näyttää liittyvän hyvin moninaisia terveysmuutoksia, kuvailee tutkimusprofessori  Timo Partonen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta (THL).
 Riskien kasaantuminen ei selity pelkästään sillä, että iltavirkut saisivat liian vähän unta. Iltavirkkuudella näyttäisi olevan itsenäinen riskivaikutuksensa. Esimerkiksi iltavirkun oman rytmin noudattaminen ei korjaa ongelmia, vaan myöhentynyt päivärytmi itsessään on pitkällä aikavälillä ongelmia tuottava asia.
 –Jos iltavirkku noudattaisi omaa sisäistä rytmiään se olisi selkeästi pitempi kuin 24 tuntia vuorokaudessa. Mitä pitempi se on, sitä suuremmaksi riski näyttäisi kasvavan terveyshaittojen suhteen.
 Aamuvalo hyvä, iltavalo huono
 Ihmisen sisäinen kello tahdistuu luontaisesti aamujen valoisuuteen. Sisäinen kello ei ole kellontarkka, vaan se jätättää muutaman minuutin joka vuorokausi.
 Suomessa valon määrä vaihtelee voimakkaasti kesän ja talven välillä. Myös sisäinen kello jätättää kesällä ja talvella enemmän kuin syksyllä tai keväällä.
 Kellon tarkkuuteen voi perimän vaikutuksista huolimatta onneksi kuitenkin vaikuttaa ajoittamalla nukkumistaan, liikkumistaan ja syömistään oikein.
 Valon vaikutus tunnetaan sisäisen kellon säätäjänä. Sen vaikutus on voimakas ja nopea.
 –Valo aikaistaa vuorokausirytmiä silloin kun sitä on saatavilla kello 5–9. Iltapäivällä tai illalla silmiin tulevalla valolla on päinvastainen vaikutus. Jokainen valoisa lisätunti illalla häiritsee unta. Mitä enemmän silmiin tulee valoa, sitä enemmän sisäinen kello pyrkii jätättämään ja päivärytmi myöhentymään, Partonen neuvoo.
 Valo vaikuttaa silmän verkkokalvon kautta suoraan aivoissa sijaitsevan hypotalamuksen suprakiasmaattisen tumakkeen soluihin jotka reagoivat hyvin herkästi valoon tai sen puutteeseen. Tumakkeen solut puolestaan tahdistavat ihmiselimistön muita soluja käymään samaan aikaan.
 Liikunnallakin on mahdollista säätää rytmiä
 Tuoreen  yhdysvaltalaistutkimukseen  mukaan myös liikunnalla voi vaikuttaa unirytmin aikaistamiseen tai myöhentämiseen, vaikka liikunta vaikuttaakin valoa hitaammin. Olennaista on, mihin aikaan liikuntaa harrastetaan, painottaa tutkimusprofessori.
 – Tunnin mittainen kuntoliikunta aikaistaa vuorokausirytmiä, jos liikutaan noin seitsemän aikaan aamulla tai sitten alkuiltapäivästä kello 13–16. Muina aikoina liikunta taas pyrkii viivästyttämään vuorokausirytmiä.
 Liikunnan oikea ajoittaminen on tärkeää, jos sillä haluaa aikaistaa tai myöhentää rytmiä.  Liikunta kello 7 aikaan tai kello 13–16 auttaa aikaistamaan vuorokausirytmiä.  Tiina Jutila/Yle
 Partosen mukaan ruokavalion ja aterioinnin vaikutukset sisäisen kellon toimintaan ovat vielä suurelta osin kartoittamatta.
 – Aamupalan syömättä jättämisellä näyttää olevan haitallista vaikutusta sisäisen kellon toiminnan kannalta. Samoin isojen, hiilihydraattipitoisten aterioiden syöminen illalla näyttää lisäävän sisäisen kellon jätätystä.
 Iltavirkkuus lisääntyy Suomessa
 Iltavirkkujen määrä suomalaisessa aikuisväestössä on lisääntynyt 1980-luvulta alkaen. Iltavirkkuuden kasvaessa eli päivärytmin myöhentyessä, myös univelkaisten ja unettomien aikuisten ja nuorten osuus on kasvanut.
 Perimän vaikutus aamu- tai iltaunisuuteen on vahva. Kaksostutkimusten perusteella noin puolet vaihteluista johtuu perimästä. DNA:ssa on yli 350 kohtaa, jotka vaikuttavat aamu- tai iltavirkkuuteen. Toinen puoli iltavirkkuudesta selittyy ympäristön vaikutuksilla, ja joita on osittain mahdollista muokata.
 Talviaikaan siirtyminen hyödyttää useimpia
 Ensi yönä tehtävä kellojen siirto tuo vuorokauteen tunnin lisää. Partosen mukaan useimpia ihmisiä kellojen siirto normaaliaikaan hyödyttää.
 Iltavirkkuus on lisääntynyt Suomessa 1980-luvulta lähtien. Päivärytmin myöhentyessä myös ihmisen sisäisen kellon häiriöt ovat lisääntyneet.  Jari Kovalainen / Yle
 – Nyt syksyn ja talven tullen ongelmana on se, että aamut muuttuvat hämärimmiksi ja pimeämmiksi, jolloin tätä valon antamaa aikamerkkiä ei tulekaan. Sisäiselle kellolle tämä tarkoittaa sitä, että se jää tavallista enemmän jälkeen syksyn ja talven aikana.
 EU:ssa kellojen siirtämisen lopettamista on valmisteltu vuodesta 2018 lähtien. Ratkaisua asiassa ei kuitenkaan ole vielä tehty. Tavoitteena on ollut yhteiseen vuosiaikaan siirtyminen jo vuonna 2012, mutta EU:n jäsenvaltioiden päättämättömyys asiassa voi siirtää asian valmistelua vielä pitkälle tulevaisuuteen.
 Neljä tieteellistä yhdistystä on kannattanut talvi- eli normaaliaikaa:  European Sleep Research Society (ESRS), European Biological Rhythms Society (EBRS), Society for Research on Biological Rhythms (SRBR)  Associação Portuguesa de Cronobiologia e Medicina do Sono (APCMS) .
 – Se pitäisi loppusyksyn talven ja loppukevään aamut yhtä valoisina kuin ne ovat nyt. Jos taas valitaan pysyvä kesä, se tarkoittaisi aamujen pimenemistä. Tämä johtaisi sisäisen kellon jätätyksen voimistumiseen. Univaikeudet ja kaamosoireet saattaisivat yleistyä ja vakavoitua niillä, joita niitä jo on, arvioi Partonen.
 Lue lisää:
 Suomen ajama kellojen siirtelyn lopetus jumissa Brysselissä – Kellot käännetään sunnuntaina taas talviaikaan

Unirytmiä voi säätää myös liikunnan avulla – kaikki on kiinni ajoituksesta


Summary: Kännykkäsovelluksen kautta konsertissa pystyi näkemään mustekalan lonkeroita ja leijuvia meduusoja.

Vesala  kysyy vasta puolivälissä konserttia, onko yleisö ladannut hänen sovelluksensa. Loppuunmyydyssä Helsinki areenassa vain muutama huutaa joo.
 Artisti lanseerasi Vesala-sovelluksen reilu viikko ennen konserttia. Sovelluksessa pystyy soittamaan ja remixaamaan yhtä kappaletta sekä näkemään lisättyä todellisuutta keikoilla.
 Maailmalla keikkakokemuksiin halutaan lisätä nyt virtuaaliteknologiaa kuten virtuaalitodellisuutta (VR) ja lisättyä todellisuutta (AR).  Vesala on kertonut  olevansa kaikesta uudesta teknologiasta kiinnostunut, joten sellaisen kokeileminen ensimmäisten joukossa Suomessa ei ihmetytä.
 – Keikka ei voi perustua pelkästään lisättyyn todellisuuteen. Kukaan ei jää paitsi, jos on vanha puhelin, Vesala sanoo. Toni Määttä / Yle
 Vesalan ensimmäisessä Helsinki areenan konsertissa perjantaina kokeiltiin lisättyä todellisuutta. Hän sanoi ennen konserttia, että sen kautta on tarkoitus syventää ja laajentaa musiikin luomaa maailmaa. Tämän hän haluaa tarjota etenkin niille, jotka ovat nähneet hänen keikkansa lukuisia kertoja.
 Minkälaisia lisämaailmoja Vesalan konsertti sitten tarjosi?
 Lisättyä todellisuutta oli ripoteltu pitkin keikkaa, ja kun sitä oli, siitä tuli ilmoitus lavan vieressä oleville screeneille. Kännykän ruudulta saattoi nähdä välkkyvää happosadetta, värikkäitä pilviä, taustascreenin takaa tulevia mustekalan lonkeroita tai uiskentelevia meduusoja. Joidenkin kappaleiden aikana kännyköiden näytöt alkoivat välkkyä samaan tahtiin eri väreissä.
 Etukäteen oli pelko, kuinka Helsinki areenan verkkokapasiteetti riittää, jos koko yleisö käyttää sovellusta yhtäaikaa. Siitä ei kuitenkaan tarvinnut huolehtia, sillä väkimäärässä näkyi kännykkäkuvienkin ottajia jopa normaalia keikkaa vähemmän.
 Meillä kummittelee -kappaleen aikana Vesalan konsertissa nähtiin lisättynä todellisuutena meduusoja. Laura Olin
 Yleisöä sovelluksen räplääminen ei tuntunut kiinnostavan. He olivat tulleet nauttimaan pitämänsä artistin musiikista ja esiintymisestä. Lisätty todellisuus jäi kakkoseksi, kun  Ruotsin euroviisut  -biisin aikana yleisö teki spontaanisti kännyköillään valomeren. Toisessa kohtaa konserttia käden heiluttaminen samaan aikaan puolelta toiselle tuntui riittävän. Koko konsertin läpi kuullusta yhteislaulusta nyt puhumattakaan.
 Ennen konserttia Vesala totesi, että keikka ei voikaan perustua pelkkään lisättyyn todellisuuteen. Konsertin pitää toimia aivan sellaisenaan. Artisti olikin tehnyt Helsinki areenan keikalle sellaiset visuaaliset elementit, jollaisia harva suomalaisartisti on aiemmin käyttänyt. Näytöillä nähdyt videot olivat monipuolisia ja kokeilevia.
 Vesalan konsertissa nähtiin lisättynä todellisuutena myös mustekalan lonkeroita. Laura Olin
 Virtuaaliteknologian käyttäminen konserteissa on vasta aluillaan, ja sen tietää myös Vesala. Hänenkin sovelluksessaan riittää parannettavaa käytettävyydessä ja yleisölle tiedottamisessa. Nyt monelle valikot jäivät epäselviksi ja ehkä siksi koko uusi keikkakokemus kokeilematta.
 Mutta artisti aikoo kuitenkin jatkaa kokeilua tulevilla keikoillaan.
 – Visuaalisessa maailmassa tämä on hauska aihe tutkia. Yksinkertaisilla asioilla saa aikaan aika vaikuttavia juttuja aikaiseksi. Näitä pitää testata ja kokeilla ja sitten vaan oppia lisää.
 – Tämä ei ole ainoa kerta, kun tulen käyttämään tätä, mutta jostain pitää aloittaa.

Vesalan konsertissa kokeiltiin lisättyä todellisuutta – yleisö pidättäytyi vielä perinteisessä kännykkävalomeressä


Summary: Tuotannon yli kuukaudeksi hyydyttänyt lakko oli pisin lähes puoleen vuosisataan

Yhdysvalloissa autonvalmistaja General Motorsin (GM) tehdastyöläisten pitkä lakko saatiin päätökseen perjantaina. GM ja lakkoa johtanut United Auto Workers -ammattiliitto pääsivät sopuun työehtojen parannuksista.
 Lakko päättyi virallisesti, kun UAW:n työntekijät ratifioivat sopimuksen.
 Lähes 50 000 GM:n työntekijää meni lakkoon syyskuun puolivälissä, mikä käytännössä lopetti yhtiön tuotannon Yhdysvalloissa. Yli kuukauden kestänyt lakko oli pisin autoalan työnseisaus Yhdysvalloissa lähes 50 vuoteen ja maksoi GM:lle arviolta 100 miljoonaa dollaria päivässä. Vuonna 1970 GM:n työntekijöiden lakko kesti 67 päivää.
 Lakko söi myös monien Michiganin osavaltion kaupunkien taloutta, kun maksamatta jäi kymmenien miljoonien dollarien arvosta palkkoja.
 GM:n ja ammattiliiton kompromissi tietää työntekijöille palkankorotuksia, 11 000 dollarin ratifiointibonusta sekä parempia etuja. Terveydenhuollon maksut eivät nouse, kuten aiemmin oli kaavailtu. Osa-aikaisten työntekijöiden polkua kokoaikaisuuteen helpotetaan myös.
 GM puolestaan pystyy sulkemaan neljä tehdastaan.
 – General Motorsin jäsenet ovat puhuneet, sanoi ammattiliiton GM:n-osaston johtaja  Terry Dittes  ja ylisti lakkoilleita työntekijöitä heidän uhrauksistaan ja rohkeudestaan.
 – Olemme saaneet aikaan sopimuksen, joka antaa tunnustusta työntekijöillemme heidän tärkeästä panoksestaan koko yhtiön menestykselle. Se sisältää vahvat lisäykset palkkoihin ja etuihin sekä lisäinvestointeja ja työpaikkojen lisäyksiä Yhdysvalloissa, sanoi puolestaan GM:n toimitusjohtaja  Mary Barra .

General Motorsin lähes 50 000 työntekijöiden yli kuukauden kestänyt lakko päättyi – autojätti suostui palkankorotuksiin