Summary: Turun yliopiston kaupunkipuistoja koskeva punkkitutkimus laajenee ensi kesänä Tampereelle, Jyväskylään, Ouluun ja Joensuuhun.

Pujahdamme tutkijatohtori  Jani Sormusen  kanssa Turun Ruissalon pääuimarannan läheisyydessä metsän siimekseen. Hän levittää tutkimuslakanan ja vetää sitä puiden juurilla noin viiden metrin matkan.
 Saaronniemen maasto on yksi Turun yliopiston puutiaistutkimushankkeen vakituisista tutkimuskohteista. Sormunen arvioi, että sää on liian märkä punkeille, mutta pian lakanassa on monia mustia pisteitä.
 Vedämme lakanaa vielä toisen kerran. Lakanaan tarttuu kaksi aikuista naarasta ja kahdeksan nymfiä eli pientä puutiaista.
 Tutkijatohtori Jani Sormunen vetää lakanaa Ruissalon maastossa. Puutiaiset tarttuvat valkoiseen lakanaan, sillä ne luulevat sitä sopivaksi isäntäeläimeksi. Minna Rosvall / Yle
 – Nymfit ovat vaarallisempia ihmisen kannalta, koska ne näkyvät niin huonosti. Isot yksilöt kantavat keskimäärin enemmän haitallisia bakteereja tai viruksia, mutta ne pystyy näkemään helpommin ja siksi poistamaan iholta pieniä helpommin, kertoo Sormunen ja poimii punkkeja pinseteillä talteen.
 Naaraat tanssivat pakoon
 Pienet punkkiyksilöt ovat jähmettyneinä paikoilleen, mutta naaraat tanssivat lakanalla kuin pienet hämähäkit. Jani Sormunen muistuttaa, että puutiainen on hämähäkkieläin. Punkkien suuri määrä ei ole sattumaa.
 – Ruissalossa on eniten punkkeja Turun seudulla ainakin meidän tutkimustemme perusteella. Tänä kesänä on ollut arviolta 15,4 nymfiä sadalla neliömetrillä. Korkein luku on elokuulta, jolloin oli noin 25 nymfiä sadalla neliömetrillä, kertoo Sormunen.
 Puutiaiset ovat edelleen liikkeellä, vaikka puut ovat jo kellastumassa ja ilma vähän viilentynyt. Niiden aktiivisuus jatkuu aina pakkasiin asti.
 Puutiaiset poimitaan lakanalta talteen tutkimuksia varten. Minna Rosvall / Yle
 Alkukesällä myös paljon punkkeja
 Puutiaisten määrät vaihtelevat jonkin verran kesän aikana. Tutkijatohtori Jani Sormunen kertoo, että alkukesästä eli touko-kesäkuussa on ensimmäinen huippukausi. Heinäkuussa on hiljaisempaa, ja lopulta elo-syyskuussa punkkien määrä lisääntyy jälleen.
 Ilmeisesti eteläisemmissä osissa Eurooppaa punkkeja on eniten alkukesällä, mutta ainakin Turun yliopiston tutkimusaineiston mukaan niiden esiintyvyyshuippu on Suomessa elo-syyskuussa.
 Punkkeja ei luonnollisesti näe maastossa kuljeskelemassa, vaikka kuinka katselemme mustikanvarpujen ja kuusenoksien siimekseen. Koska niitä on edelleen syksylläkin, itsensä ja lemmikkieläimet kannattaa yhä suojata ja tutkia.
 – Kun seisoo tässä polun keskellä eikä koske kasvillisuuteen, riski saada punkinpurema on vähäinen. Kun astuu polulta pois, punkkeja alkaa olla enemmän. Punkkitarkastus kannattaa yhä tehdä ja pitää lemmikeillä punkkipanta kaulassa, Sormunen sanoo.
 Sen ymmärtää, että puutiaisia on metsissä, mutta monelle saattaa olla yllätys niiden yleisyys myös kaupunkipuistoissa. Tämä selvisi  Jani Sormusen väitöstutkimuksessa , joka tarkastettiin Turun yliopistossa joulukuussa 2018. Tutkimukset kaupunkipuistoissa ovat jatkuneet.
 Helsingin Kaivopuisto on punkiton, mutta muualla niitä piisaa
 Tutkijatohtori Jani Sormunen on herättänyt lakanoineen huomiota tänä kesänä myös Helsingin kaupunkipuistoissa. Helsinki on ollut tänä kesänä toinen Turun yliopiston puutiaisprojektin tutkimuskaupungeista. Turussa tutkimuskohteita on 25 ja Helsingissä 11.
 Puutiaiset tainnutetaan välittömästi ja siirretään tutkimuskäyttöön. Minna Rosvall / Yle
 – Helsingissä olen käynyt läpi puistoja, joutomaita ja ulkoilualueita eli Seurasaari, Keskuspuisto ja jopa Kumpula on tutkittu. Kaivopuistossa ja Tähtitorninmäellä on niin hoidettuja puistoalueita, että siellä ei puutiaisia juuri ole, mutta muista paikoista punkkeja on löytynyt, kertoo Sormunen.
 Ruissalossa lakanaa on vedetty neljässä paikassa noin 500–1 000 metriä kerran kuussa. Yhteensä kilometrejä tulee yli sata tältä kesältä ja syksyltä Turussa ja Helsingissä. Maastotutkimuksissa on työskennellyt kolme tutkijaa. Ensi kesänä lakanat viuhuvat myös Jyväskylässä, Joensuussa, Tampereella ja Oulussa.
 – Ei ole mitään tavallista elinympäristöä, missä puutiaiset nimenomaan viihtyvät. Maaperässä täytyy olla sammalta tai kariketta, ja alueella pitää liikkua sopivia isäntäeläimiä. Kosteat, varjoisat paikat ovat punkkien mieleen, Sormunen sanoo.
 Punkkien määrä on lisääntynyt kaikissa Turun yliopiston tutkimuskohteissa. Vertailua tutkijat voivat tehdä 2000-luvun alun ja vuoden 2013 määriin.
 Sormunen tarttuu rohkeasti punkkeihin eikä hätkähdä, vaikka yksi lipsahtaa hänen peukalolleen matkalla tutkimusputkiloon. Sen lisäksi, että punkkien määrää lasketaan, niistä tutkitaan myös taudinaiheuttajia laboratoriossa.
 Puutiaisaivokuume ja borrelioosi tutkimuskohteina
 Tutkijatohtori Jani Sormunen on poistanut itsestään kaksi ihoon kiinnittynyttä punkkia tänä kesänä. Koko tutkijanuran aikana ihoon on tarttunut yhteensä noin kymmenen punkkia. Puutiaisaivokuumerokotus on voimassa, ja Sormunen tutkii punkin puremajäljen yleensä tarkkaan, ettei ympyränmuotoista borrelioosista kertovaa ihomuutosta näy.
 – Me tutkijat tiedämme, että punkkihysteriaa on olemassa, Sormunen sanoo.
 Hänen mukaansa punkkeja ei kannata pelätä. Pitää vain muistaa varotoimet eli tehdä punkkitarkastus metsäretken jälkeen.
 Turun yliopiston biodiversiteettiyksikössä tehtävä tutkimus jatkuu maastotöiden jälkeen pitkään. Oleellisimmat taudinaiheuttajat ovat borrelia ja TBE-virus.
 – Niiden lisäksi tutkimme joukkoa potentiaalisia taudinaiheuttajia, joiden kyvystä aiheuttaa ihmisille tauteja ei ole vielä varmuutta. On mielenkiintoista selvittää, onko niitä näissä puutiaisissa, kertoo Sormunen ja sujauttaa punkkeja sisältävän putkilon taskuunsa.
 Puutiainen siirtymässä putkiloon, jossa se tainnutetaan. Minna Rosvall / Yle
 Tautirekisterit tuttuja myös biologille
 Tutkijatohtori Jani Sormunen seuraa tiiviisti punkkien levittämien tautien esiintyvyyttä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen sivuilta.
 Tartuntatautirekisteristä  selviää muun muassa, että puutiaisaivokuumetapauksia on ollut vuoden 2019 aikana Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alueella kuusi, kun Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella niitä on ollut 23.
 Lymen borrelioosiin  on sairastunut 1 451 potilasta.
 – Mitä enemmän puutiaisia, sitä enemmän riesaa, pohtii Sormunen.
 Eikö kova talvi sentään tapa puutiaiset? Tämä uskomus pitää vielä selvittää, kun on päässyt metsään punkkitutkijan kanssa.
 – Tästä ei ole täyttä varmuutta. Lumipeite suojelee punkkeja. Toisaalta meillä oli kerran punkkeja pakastettuna tutkimuskäyttöön noin 20 asteessa aika pitkään. Kun ne otettiin esiin, ne olivat elossa. Ilman jäähtymisnopeus oli hidastunut jostain syystä, joten ne olivat ehtineet horrokseen ja selviytyivät, kertoo Sormunen.
 Puutiaisten käyttäytymisessä on vielä paljon tutkittavaa. Kesän 2019 aikana kerättyjen punkkien sisältämistä taudinaiheuttajista saadaan tietoa vuodenvaihteessa.
 Lue lisää:
 STM: Kansallinen rokotusohjelma laajenemassa, punkkirokote tulossa entistä useampien saataville ensi vuonna
 Lääkitsetkö sinäkin koiraasi kalliisti, mutta turhaan? Punkkilääkkeet ovat tehokkaita, mutta osalle koiranomistajista vain turha rahareikä
 Punkkirokotuksen tarvitsee luonnossa liikkuva lapsi riskialueella – aivokuume on harvinainen, mutta voi lievänäkin aiheuttaa oppimisvaikeuksia

Punkkien määrä kaupunkipuistoissa on lisääntynyt – Turun yliopiston puutiaistutkimus syynää seuraavaksi neljän uuden kaupungin puistot


Britanniassa pääministeri  Boris Johnsonin  on tänään määrä pyytää jälleen parlamentille istuntotaukoa kuningattarelta.
 Uutiskanava  BBC:n  mukaan tiistain on määrä olla viimeinen päivä, jolloin brittiparlamentti kokoontuu ennen toista Johnsonin pyytämää istuntotaukoa. Parlamentin on määrä palata töihin 14. lokakuuta.
 Britannian korkein oikeus linjasi syyskuussa, että Johnsonin aiemmin pyytämä viiden viikon istuntotauko oli laiton.
 Johnsonin esikunta on aiemmin perustellut uutta, lyhyempää istuntotaukoa sillä, että se antaisi hallitukselle aikaa valmistella lainsäädäntöä. Istuntotauko tarkoittaisi, että parlamentin istunnot 9. ja 10. päivinä jäisivät väliin.
 Käytännössä istuntotauon pyytäminen kuningatar  Elisabetilta  on pelkkä muodollisuus.
 Britannia esitteli uutta erosopimusluonnosta
 Ratkaisut Britannian EU-eron kohtalosta on määrä tehdä 17.-18. lokakuuta järjestettävässä huippukokouksessa.
 EU odottaakin Johnsonilta näkemystä siitä, miten Britannian EU-ero on tarkoitus järjestellä. Käynnissä olevien neuvotteluiden takarajaksi on asetettu perjantai.
 Eurooppalaiset johtajat ovat suhtautuneet epäilevästi Britannian hallituksen uuteen sopimusluonnokseen, jolla se haluaisi korvata Johnsonin edeltäjän  Theresa Mayn  version sopimuksesta. Mayn sopimus meni nurin brittiparlamentin alahuoneessa kolmeen otteeseen.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  teroitti Johnsonille viikonloppuna, että EU päättää viikon loppuun mennessä, onko sopimusta mahdollista saada aikaan.
 Mahdollista eron lykkäystä Johnsonin tulee pyytää 19. lokakuuta mennessä. Britannian parlamentin alahuone äänesti syyskuussa läpi lain, joka velvoittaa pääministerin hakemaan lykkäystä, jos sopimusta ei synny.
 Johnson puolestaan on järkähtämättä toistellut, että Britannia jättää Euroopan unionin lokakuun viimeisenä päivänä, tapahtui mitä tahansa.
 Lisää aiheesta:
 Britannian pääministeri Boris Johnson ei aio hakea lykkäystä brexitiin, vaikka laki niin velvoittaisi

Johnson aikoo taas pyytää kuningatarta laittamaan brittiparlamentin tauolle


Summary: Epäilty ajoi anastamallaan rekalla päin autoja, jotka odottivat liikennevaloissa lähellä Limburgin päärautatieasemaa.

Saksassa rekan anastanut mies ajoi maanantaina useita henkilöautoja päin Limburgin kaupungissa keskisessä Saksassa. Uutistoimisto DPA kertoo, että 16 ihmistä loukkaantui, ja yhden loukkaantuneista kerrotaan olevan kriittisessä tilassa.
 Poliisi otti rekan anastaneen epäillyn kiinni. Teon motiivi ei ole toistaiseksi selvillä.
 Poliisin mukaan epäilty ajoi anastamallaan rekalla päin autoja, jotka odottivat liikennevaloissa lähellä Limburgin päärautatieasemaa. Yhteentörmäyksessä autot pusertuivat kiinni toisiinsa.
 – Useita ihmisiä on sairaalahoidossa ja rekan anastanut, poliisin kiinniottama mies loukkaantui lievästi, kertoo poliisi.
 Poliisi kertoo jatkavansa tapauksen tutkintaa.
 Frankfurter Neue Presse -lehti  kertoi, että lukuisat onnettomuuspaikalle sattuneet sivulliset olisivat kuulleet loukkaantuneen epäillyn puhuneen arabiaa ja sanoneen useita kertoja ”Allah”. Poliisi ei ole vahvistanut tietoja.
 Kuljettaja, jolta epäilty anasti rekan, kuvaili noin kolmikymppisen miehen repineen hänet ulos ajoneuvostaan.
 – Kysyin, "mitä haluat minusta"? Hän ei vastannut mitään, kertoo kuski.
 Saksassa on tehty viime vuosina lukuisia siviileihin kohdistuneita iskuja, joista äärijärjestö Isis on ottanut vastuun. Verisin iskuista tehtiin Berliinin joulumarkkinoilla vuonna 2016. Tuolloin tunisialaismies surmasi 12 ihmistä törmäämällä heitä päin anastamallaan rekalla.

Mies anasti rekan ja ajoi useita autoja päin Saksassa – 16 loukkaantui


Summary: Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan on uhannut avata siirtolaisille rajan Eurooppaan, jos maa ei saa lisää avustusta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Mihin Suomi sitoutuisi, jos se lähtisi mukaan mereltä pelastettujen turvapaikanhakijoiden auttamisjärjestelyyn? Siitä odotetaan lisätietoa tänään, kun EU-maiden sisäministerit käsittelevät väliaikaista siirtomekanismia Luxemburgissa.
 Saksan, Ranskan, Italian ja Maltan odotetaan avaavan muille maille ehdotustaan, josta ne sopivat keskenään syyskuussa Maltalla.
 Tarkoituksena on löytää väliaikainen ratkaisu, jolla Välimereltä pelastetut turvapaikanhakijat saataisiin ohjattua eteenpäin mahdollisimman nopeasti. Mekanismi olisi käytössä alustavasti vain kuusi kuukautta, ja se perustuisi vapaaehtoisuuteen.
 STT:n näkemästä neljän maan julistuksesta ei käy ilmi, kuinka monta turvapaikanhakijaa mukaan lähtevät maat sitoutuisivat ottamaan tai miten määrä laskettaisiin. Yleinen arvio on, että paperi on jätetty tarkoituksella väljäksi, jotta mahdollisimman moni maa osallistuisi järjestelyyn.
 Suomi ei ole vielä päättänyt osallistumisestaan.
 Itäinen Välimeri huutaa huomiota
 Eniten siirtolaisia Eurooppaan saapuu tällä hetkellä Välimeren itäistä reittiä pitkin eli Turkista Kreikkaan. EU:n sisäministerit keskustelevat tänään tilanteesta ja yhteistyöstä Turkin kanssa.
 Kreikka on lähettänyt muille EU-maille pyynnön ottaa suojiinsa 2 500 alaikäistä, yksin tullutta turvapaikanhakijaa pahasti kuormittuneilta saariltaan.
 Turkista on saapunut merireittiä pitkin Kreikkaan tänä vuonna noin 36 000 siirtolaista, joista iso osa on Afganistanista ja Syyriasta.
 Erityisasiantuntija  Anu Aavamäki  sisäministeriöstä kertoo, että Suomi ei tällä tietoa ole ottamassa lapsia Kreikan saarilta. Hallitus on päättänyt, että Suomi puheenjohtajamaana odottaa EU-maiden pääsevän sopuun väliaikaisesta siirtomekanismista ennen kuin uusiin siirtoihin ryhdytään.
 Näin merkittävää maahanmuuttopainetta ei ole kohdistunut Kreikkaan sitten EU:n ja Turkin sopimuksen, joka solmittiin vuonna 2016. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  on uhannut avata rajan siirtolaisille, jos maa ei saa lisää avustusta.
 Kansalaisjärjestö Oxfamin mukaan tilanne on hälyttävä varsinkin Lesboksen Moria-leirillä, joka on tarkoitettu 3 100 ihmiselle, mutta johon on sijoitettu 13 000 tulijaa. Turvattoman leirin asukkaista 40 prosenttia on järjestön mukaan lapsia.
 Viikko sitten leirillä syttyneessä tulipalossa yksi nainen kuoli ja useita loukkaantui sekasorrossa.
 Lisää aiheesta:
 Turkin ja Kreikan raja vuotaa taas, Euroopan maat huolestuivat – "Paine itäisellä Välimerellä on selkeästi kasvanut"

EU:n maahanmuuttoministerit arvioivat tänään yhteistyötä Turkin kanssa


Summary: Barham Salehin mukaan mielenosoittajia tai viranomaisia vastaan hyökkäävät ovat "kansan vihollisia".

Irakin presidentti  Barham Saleh  on vedonnut televisiopuheessa maassa protestoiviin kansalaisiin. Saleh sanoi maanantaina, että tilanteen eskaloituminen on estettävä ja Irakissa on käytävä rehellinen, kansallinen dialogi. Ulkovaltojen ei presidentin mukaan tule puuttua tilanteeseen.
 Salehin mukaan mielenosoittajia tai viranomaisia vastaan hyökkäävät ovat "kansan vihollisia".
 Irakin armeija myönsi maanantaina käyttäneensä "liiallista voimaa" joukkomielenosoituksen taltuttamiseksi maan pääkaupungissa Bagdadissa.
 Armeijan mukaan komentavia upseereita ollaan asettamassa vastuuseen teoistaan.
 Tämä on ensimmäinen kerta sitten mielenosoitusten alkamisen, kun turvallisuusjoukot myöntävät käyttäneensä liioiteltuja voimakeinoja.
 Toimittajille maanantaiaamuna jaetussa lausunnossa Irakin armeija ilmoitti pääministeri  Adel Abdel Mahdin  käskeneen kaikkia armeijan yksiköitä vetäytymään Sadr Citystä. Heitä on tarkoitus korvata poliisiyksiköillä.
 Lääkäreiden ja turvallisuusjoukkojen mukaan 13 ihmistä kuoli mielenosoituksissa yön aikana. Yhteensä jo toistasataa ihmistä on kuollut viime tiistaina alkaneissa protesteissa.
 Lisää aiheesta:
 Irakin protesteissa jo lähes sata kuolonuhria (5.10.)

Irakin presidentti vetosi rauhattomuuksien lopettamiseksi – armeija myönsi käyttäneensä "liiallista voimaa"


Summary: Iranin ulkoministerin kerrotaan soittaneen maanantaina turkkilaiselle virkaveljelleen ja ilmoittaneen vastustavansa Turkin sotilasoperaatiota Koillis-Syyriaan.

Iran tukee Syyrian itsemääräämisoikeutta ja vastustaa Turkin hyökkäystä Koillis-Syyriaan. Iranin valtionmedia kertoi asiasta sen jälkeen, kun Yhdysvallat ilmoitti yllättäen vetävänsä joukkonsa Syyriasta näyttäen Turkille näin vihreää valoa sen hyökkäykselle Koillis-Syyriaan.
 Iranin valtion yleisradioyhtiö IRIB kertoo maan ulkoministerin  Mohammad Javad Zarifin  ilmoittaneen maanantaina Iranin kannasta puhelimitse turkkilaiselle virkaveljelleen  Mevlut Cavusoglulle .
 IRIBin mukaan Zarif kertoi vastustavansa Turkin sotilasoperaatiota ja painotti Syyrian itsemääräämisoikeutta omiin alueisiinsa.
 Lisäksi Zarif vetosi puhelussaan terrorismin vastaisen taistelun tärkeydestä Syyriassa sekä vakauden ja turvallisuuden tuomisesta maahan, kertoo IRIB.
 Yhdysvalloissa demokraattien lisäksi moni republikaani ilmaisi maanantaina tyrmistyksensä presidentti  Donald Trumpin  päätökseen vetää Yhdysvaltain joukot Pohjois-Syyriasta Turkin operaation tieltä.
 Moni arvostelija on ollut pöyristynyt siitä, miten Trumpin hallinto on kohtelemassa kurdeja, jotka ovat olleet sen vankkoja liittolaisia Isisin vastaisessa taistelussa Syyriassa.
 Arvosteluryöpyn jälkeen Trump näytti hieman perääntyvän päätöksessään ja varoitti Twitterissä kovasanaisesti Turkkia. Trump uhkasi tuhoavansa Turkin talouden, jos se tekee jotain, mitä hän "suuressa viisaudessaan pitää kiellettynä".
 Myöhemmin maanantaina Trump kertoi varoittaneensa Turkin presidenttiä  Recep Tayyip Erdoğania , että Turkki on "suurissa ongelmissa", mikäli yksikään amerikkalaissotilas haavoittuu Koillis-Syyriassa, josta Yhdysvallat on nyt siis aikeissa Trumpin päätöksen myötä vetäytyä.
 Erdoğan uhkasi maanantaina, että Turkki saattaa hyökätä "minä hyvänsä yönä ilman varoitusta". Maan valtionmedian mukaan Turkki olisi lähettänyt jo maan Syyrian-vastaiselle rajalle lisää sotilasjoukkoja.
 Aiheesta lisää:
 Presidentti Trumpille arvosteluryöppy Syyria-päätöksestä: ”Katastrofaalinen virhe”, ”Kurdien pettäminen ja kuolemaan jättäminen”
 Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?
 Syyrian kurdit varoittavat Turkin hyökkäyksen vaaroista: Isis-vankien ja al-Holin vartiointiin ei riitä sotilaita, jos Turkki iskee kurdialueelle
 USA:ssa Trumpin liittolainen vaatii presidentin Syyria-päätöksen kumoamista, Grahamin mukaan kurdien hylkääminen tahraa Yhdysvaltain kunnian

Iranin valtionmedia: Iran vastustaa Turkin hyökkäystä Koillis-Syyriaan


Summary: Yksityistalouden ekonomisti Olli Kärkkäinen arvioi, että hallituksen tavoitteet tärkeästä työllisyyden kasvusta eivät näytä tuoreiden lukujen valossa toteutuvan. Maailmantalouden epävarmuus nakertaa jo kotitalouksienkin luottamusta.

Finanssikonserni Nordean ekonomisti  Olli Kärkkäinen  kuvailee valtiovarainministeriön (VM)  tuoretta lähivuosien talousennustetta  sanalla "herättelevä". Synkkänä hän ei sitä pidä.
 Silti, jos hallitus haluaa pitää kiinni tärkeästä työllisyystavoitteestaan, täytyy sen löytää uusia keinoja, joilla sinne päästään muuttuneessa suhdannetilanteessa.
 Uudessa talouskatsauksessa ministeriö ennakoi tälle vuodelle 1,5 prosentin kasvua. Lähivuosina kasvu hidastuu 1 prosentin tuntumaan. Työllisyys ei juuri tällä kasvuvauhdilla kohene, ja jää vuonna 2023 73,1 prosenttiin ennustaa VM.
 Miten arvioit valtiovarainministeriön talousennustetta lähivuosille?
 – Sanoisin kuten valtiovarainministeriö, että tämä ei ole niinkään synkkä ennuste, mutta tämä on mielestäni herättelevä ennuste, sanoo Nordean yksityistalouden ekonomisti Olli Kärkkäinen.
 – Näyttää siltä, että myös VM:n ennusteessa talous kasvaa hitaammin kuin mitä aiemmin arvioitiin. Toisaalta hallituksen talouspoliittiset tavoitteet näyttävät karkaavan yhä kauemmas.
 Pitääkö hallituksen muuttaa linjaansa?
 – Riippuu siitä, mikä on hallituksen päätös tavoitteiden suhteen. Jos hallitus haluaa pitää kiinni 75 prosentin työllisyystavoitteesta ja julkisen talouden tasapainosta vaalikauden lopussa, silloin tarvitaan uusia toimia ja vielä enemmän kuin hallitusohjelmassa arvioitiin.
 Minkälaisia hallituksen toimien pitäisi olla?
 – Niitä on monia. Työllisyystoimia riittää varmaan etsittäväksi koko hallituskauden ajaksi. Tässä vaiheessa niitä ei ole vielä ennusteessa pystytty ottamaan huomioon. Niiden tarkastelupiste on vasta ensi keväänä kuten VM:kin sanoo. Paljon toiveita asetetaan nyt työmarkkinajärjestöjen työllisyystyöryhmille. Toisaalta toimille, joissa pohditaan, miten pidetään kiinni Suomen kustannuskilpailukyvystä. VM asetti myös paljon paineita palkkaneuvottelijoille.
 Miten VM:n ennuste heijastuu yksityisen ihmisen talouteen ja elämään?
 – Positiivisia piirteitä on näköpiirissä. Inflaation ennustetaan pysyvän hitaana ja se kohentaa ostovoimaa, vaikka palkankorotukset jäisivät maltillisiksi. Toisaalta työllisyyskasvun ennustetaan pysähtyvän, joten sieltä ei tule vahvistusta ostovoimaan. Jo nyt nähdään, että maailmantalouden epävarmuus alkaa näkyä kotitalouksissa kuluttajaluottamuksen heikentymisenä. Näin ostovoiman kasvu ei välttämättä välity kulutukseen, vaan saattaa jäädä yhä enemmän talletustileille odottamaan parempia aikoja.
 Kärkkäinen huomauttaa, että kotitalouksien välillä on hyvin suuria eroja. Hallituksen päätökset korottaa pienimpiä eläkkeitä ja työttömyysturvaa tuovat näille kotitalouksille selvästi enemmän ostovoimaa aiempaan verrattuna.
 – Keski- ja suurituloisilla palkansaajilla saattaa olla näköpiirissä ostovoiman heikentyminen tai ehkä hidas kasvu, Kärkkäinen summaa.
 Lue myös:
 Valtiovarainministeriö laskee hieman ennustettaan Suomen talouskasvusta – arvioi työllisyystavoitteen jäävän haaveeksi

Millaisessa jamassa Suomen talous oikein on tuoreiden ennusteiden valossa? 4 kysymystä ja vastausta


Summary: Ampumavälikohtauksessa kuoli 38-vuotias nainen. Epäilty on 53-vuotias aviomies.

Poliisi epäilee Kymenlaaksossa asuvaa 53-vuotiasta miestä vaimonsa murhasta. Uhri oli 38-vuotias.
 Poliisi sai hälytyksen Ala-Tonttilankadulle sunnuntaina puoli kuuden aikaan iltapäivällä. Rikos tapahtui kerrostalon ulkopuolella, joten tapahtumilla on sen vuoksi silminnäkijöitä.
 Epäilty ampuja otettiin kiinni muutamia minuutteja hälytyksen jälkeen tapahtumapaikan läheisyydestä. Epäilty tekoväline on takavarikoitu.
 Hämeen poliisi tiedottaa, että rikoksen esitutkinta on edennyt suunnitelman mukaisesti ja rikoksesta epäillyn miehen ja todistajien kuulustelut on aloitettu.
 Poliisi tulee tämän viikon aikana esittämään miestä vangittavaksi todennäköisin syin epäiltynä murhasta.
 Poliisi pyytää asiasta tietäviä ottamaan yhteyttä numeroon 0295 414 222 tai sähköpostitse  vihjeet.hame@poliisi.fi .
 Kello 16.17 lisätty tarkennus rikoksen tapahtumapaikasta.

Poliisi: Lahden ampujaa epäillään vaimonsa murhasta


Summary: Uuden sairaalan on tarkoitus valmistua vuonna 2024.

– Tällaista psykiatrista sairaalaa ei Suomessa vielä ole, sanoo toiminnallisen suunnittelun projektipäällikkö  Pekka Makkonen .
 Hän puhuu suuria sanoja, mutta vakuuttaa, että nyt suunnitellaan jotain täysin erilaista. Mallia on käyty hakemassa muun muassa Ruotsista Uppsalan uudesta psykiatrisesta sairaalasta.
 Sieltä Turkuun on saatu ideoita avoimesta ja helposti lähestyttävästä sairaalasta. Sillä on tarkoitus vähentää psykiatrisiin sairauksiin liittyvää häpeän leimaa.
 – Se on mielenterveyspalveluiden kehittämisen suurin este ja asia, joka pitää poistaa, Makkonen sanoo.
 Näin sanoo myös Turun Mielenterveysyhdistys ITU ry:n toiminnanjohtaja  Eeva Siivonen . Hänen mukaansa mielenterveyssairauksien stigma estää ihmisiä hakeutumaan hoitoon ajoissa ja saamaan tukea läheisiltään hoidon aikana. Jos häpeän leimaa saadaan vähennettyä, paranee ihmisten hoito ja samalla säästyy myös rahaa, kun hoito päästään aloittamaan ajoissa.
 Näkyvällä paikalla, kaikkien käytössä
 Ensimmäinen askel stigman vähentämisessä on paikka. Turun uusi psykiatrinen sairaala on tarkoitus rakentaa Kupittaalle Mikron tontille Tyksin muiden rakennusten viereen. Sijainti on joukkoliikenteen risteyskohdassa ja keskellä Turun kiivaasti kasvavaa ja kehittyvää aluetta.
 Se on Tyks Psykiatrian kokemusasiantuntijan mielestä erinomainen asia.
 – Olisi tärkeää, että mielenterveyssairaudet rinnastettaisiin muihin sairauksiin eikä piilotettaisi ihmisten katseilta,  Mari Madetoja  sanoo.
 Nykyiset psykiatrisen sairaalan tilat ovat Madetojan mielestä vanhanaikaisia ja ankeita. Hän toivoo, että uudesta psykiatrisesta sairaalasta tulisi helposti lähestyttävä, ei sairaalamainen.
 Sitä tavoittelee myös projektin johto. Psykiatriseen sairaalaan on tarkoitus tulla myös muita kuin erikoissairaanhoidon palveluita, esimerkiksi kauppa-, ravintola- ja apteekkipalveluita.
 Se vähentää stigmaa, sillä sairaalan aulassa ollessa ei välttämättä tunne olevansa sairaalassa. Lisäksi aulan palveluita voivat käyttää muutkin kuin sairaalan asiakkaat, joten kukaan ei tiedä, kuka on potilas ja kuka ei.
 Psykiatrisen sairaalan suunnittelussa kuunnellaan herkällä korvalla myös potilas- ja omaisjärjestöjä. Heidät on tarkoitus tuoda näkyville myös sairaalassa.
 Keskustelut kaavasta kesken
 Parhaillaan Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri ja Turun kaupunki neuvottelevat Mikron tontin kaavasta.
 – Toistaiseksi emme ole löytäneet ratkaisua, jolla pääsisimme eteenpäin, mutta neuvottelut jatkuvat, rakentamisen hankejohtaja  Timo Seppälä  Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiristä sanoo.
 Jos asemakaavasta saadaan lainvoimainen viimeistään keväällä 2021, rakennustyöt päästäisiin aloittamaan samana vuonna ja sairaala voisi valmistua vuonna 2024. Seppälän mukaan aikataulu on mahdollinen, mutta tiukka.
 Psykiatrisen sairaalan rakentamisen arvioidaan maksavan noin 112 miljoonaa euroa.
 Lue myös:
 Mielisairaalat lakkaavat olemasta, mutta katoaako hulluuden leima?
 “Olisi luultavasti pitänyt yrittää itsemurhaa, että olisin päässyt hoitoon” – Nuorten mielenterveysongelmien hoitotarve rajussa kasvussa
 Yli 400 000 suomalaista käyttää masennuslääkkeitä: Riikka Matikainen, 26, sai niistä avun ja kertoo kohtaamistaan virhekäsityksistä

Turkuun suunnitellaan psykiatrista sairaalaa, jollaista ei ole “missään muualla Suomessa” – tavoitteena vähentää häpeän leimaa


Summary: Uuden Lapinsalmen riippusillan avajaiset siirtyvät marraskuulle Repoveden kansallispuistossa.

Lapinsalmen uuden riippusillan käyttöönotto viivästyy Repoveden kansallispuistossa.
 Alkuperäisen arvion mukaan sillan avajaisia oli tarkoitus viettää viikon päästä. Avajaiset siirtyvät kuitenkin marraskuulle.
 Sillan rakentamisessa on Metsähallituksen mukaan tullut vastaan odottamattomia lisätöitä. Lisäksi huonosta kelistä ja liukkaudesta johtuvat vaaralliset työolosuhteet työmaalla ovat hidastaneet rakentamista.
 – Jouduimme muun muassa poraamaan syviä reikiä kallioperään terästangoille, jotka lujittavat kallioperää. Tärkeintä kuitenkin on, että rakennetaan kunnolla. Työ- ja asiakasturvallisuudesta ei saa tinkiä, puistonjohtaja  Matti Hovi  Metsähallituksesta toteaa.
 Metsähallitus järjestää syyslomaviikoille venekuljetuksen korvaamaan Lapinsalmen siltaa. Vene kulkee 12.-27.10.2019 päivittäin kello 10-17 Lapinsalmen parkkipaikan pelastustien laiturin ja Lapinsalmen taukopaikan välillä.
 Venekyyti on maksuton. Vesistön yli pääsee ympäri vuorokauden myös käsivoimin toimivalla Ketunlossilla.
 Lapinsalmen uusi riippusilta ylittää Kapiaveden kymmenen metrin korkeudessa. Pituutta sillalla on 50 metriä.
 Vanha silta romahti
 Uusi silta korvaa viime vuoden heinäkuussa Repovedellä  osittain sortuneen riippusillan . Aiempi riippusilta hajosi, kun sen  kiinnityksessä käytetty ankkuritanko petti.
 Metsähallituksen tilaaman asiantuntijaselvityksen mukaan ankkuritangon virheellinen asento oli aiheuttanut sille taivutusrasituksen, jota ei ole todennäköisesti otettu siltaa suunniteltaessa huomioon. Virheasento oli mahdollisesti johtunut työaikaisesta suunnitelmamuutoksesta, inhimillisestä ajatusvirheestä tai sekaannuksesta.
 Lisäksi silta on käytön aikana altistunut lievälle ylikuormitukselle niin käyttäjien kuin lumikuormankin takia. Ajoittaisen ylikuorman ja taivutusjännityksen katsotaan nopeuttaneen rakenteen väsymistä, mikä oli todennäköisesti aiheuttanut särön etenemisen ankkuritangossa.
 Kouvolan ja Mäntyharjun alueella sijaitseva Repoveden kansallispuisto on yksi nopeimmin kävijämääriään kasvattaneista kansallispuistoista Suomessa.
 Viime vuoden käyntimäärät kuitenkin romahtivat Lapinsalmen sillan mukana. Repovesi menetti viime vuonna 38 000 käyntiä vuoteen 2017 verrattuna. Kansallispuistossa kirjattiin silti reilut 134 000 käyntiä.

Uutta riippusiltaa ei saadakaan vielä käyttöön Repovedellä – syyslomalaiset joutuvat turvautumaan venekyytiin


Summary: Saimaannorppa saatetaan tulevaisuudessa nähdä eläintarhoissa. Näin norpan kanta voitaisiin turvata mahdollisten riskien varalta.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Entä jos saimaannorpan geenit säilyisivät norpan kotiluotojen lisäksi myös Korkeasaaressa tai maailman muissa eläintarhoissa? Ajatusta ei pidetä enää niin mahdottomana kuin aiemmin, sillä Puumalasta kesällä pelastettu saimaannorpan poikanen eli kuutti on kuntoutunut tarhaoloissa hyvin.
 – Tämä norppa voi olla alku keskustelulle siitä, miten voimme suojella saimaannorppaa paremmin. Aika on kypsä ainakin keskustelulle tarhaamisesta. Jos löytyy yhä enemmän haavoittuneita eläimiä, olisi syytä miettiä, pitäisikö hankkia kokemusta saimaannorpan tarhaamisesta nykypäivänä, toteaa eläinten hoidon ja suojelun johtaja  Nina Trontti  Korkeasaaresta.
 Trontti muistuttaa, että vaikka saimaannorppia on nykyään neljä sataa yksilöä, se on kuitenkin vähän, kun kyseessä on pitkäikäinen ja lisääntyvä laji.
 – Kanta on ollut kasvussa, mutta yleensä puhutaan viiden sadan raja-arvosta tällaisten lajien kohdalla. Vaikka Saimaa on laaja alue, niin lajin kannalta yksi elinalue on aina riski. Jos eläimiä olisi useammalla elinalueella, ja yhdelle paikalle leviäisi jokin tauti, toisella alueella ainakin eläimet selviäisivät, sanoo Trontti.
 Ainakin heinäkuussa Puumalasta pelastetun Tobias-norpan tulevaisuus pitää ratkaista jo pian, koska sitä ei enää saa  palauttaa Saimaalle tautiriskin vuoksi . Eläintarha teettää parhaillaan suunnitelmaa saimaannorppa-altaasta, mutta lopullista varmuutta sen toteutumisesta ei vielä ole. Korkeasaarella ei vielä ole poikkeuslupaa Tobias-norpan hallussapitoon.
 – Lupaa voidaan hakea vasta, kun meillä on varmuus, että voidaan rakentaa sille tarha, kertoo Trontti.
 Petri Vironen / Yle
 Koko lajin tulevaisuudesta käytävässä keskustelussa tarhaamista eri eläintarhoissa ei ole aiemmin pidetty varteenotettavana vaihtoehtona, vaan norppaa on pyritty suojelemaan kotivesistössään.
 – Jatkossa voi pohtia, mitä asioita norpan eteen voi tehdä Saimaalla, mitä voisi tehdä jossain muualla. Voisiko Saimaalla olla väliaikaisia hoitoloita tai voisiko tarhaaminen jossain eläintarhassa olla ratkaisu, pohtii Trontti.
 Kesällä toinenkin kuutti pelastettiin huonokuntoisena Saimaalta. Se sai nimen Sanelma ja sille perustettiin vapaaehtoisten eläinlääkärien voimin  väliaikainen hoitola .
 Metsähallituksen suojelubiologi  Jouni Koskela  on ilahtunut siitä, että sekä Saimaalla väliaikaisessa hoitolassa kuntoutettu kuutti että Korkeasaaressa hoitoa saava kuutti selviytyivät. Se antaa toivoa siitä, että loukkaantuneiden norppien hoitoa voidaan kehittää ja että ainakin nuori yksilö voi tottua myös tarhaoloihin.
 – Meidän on suunniteltava sitä, että kun saimaannorppia löydetään rannalta huonokuntoisina, millä tavalla toimitaan. Kutsutaanko paikalle eläinlääkäri, ja miten monta päivää hoidetaan. Tämän talven aikana on jo tehtävä hoito-ohje, sanoo Koskela.
 Aiemmin huonokuntoiselle tai loukkaantuneelle norpalle on annettu antibioottihoito löytöpaikan lähellä.
 – Sen jälkeen eläin on jätetty luontoon oman onnensa nojaan. Nyt esimerkiksi Sanelman kohdalla parin päivän pituisella hoidolla on saatu norppa parempaan kuntoon ja nyt Sanelma tekee jo pitkiä retkiä. Tuli yllätyksenä, miten hyvin eläinlääkärit pystyivät auttamaan, kertoo Koskela.
 Pelko siitä, että norppa leimautuisi liiaksi hoitajiinsa, osoittautui lopulta turhaksi. Koskela ei kuitenkaan liputa norpan tarhaamisen puolesta laajemmassa mittakaavassa. Hänen mielestään eläimen kannalta olisi paras saada hoitoa kotivesiensä äärellä.
 – Varmasti eläintarhat miettivät laajemmin kaikkien uhanalaisten lajien kohdalla, että kannattaako varmuuden vuoksi tuoda eläin pois luontaisesta elinympäristöstään. Silloin voisi palauttaa luontoon niitä, jos tapahtuisi jokin onnettomuus tai saimaannorppakanta lähtisi vielä alaspäin, toteaa Koskela.
 Rahoitus kysymysmerkki
 Nina Trontin mielestä tarhaamisen avulla uhanalaisen norpan kanta voitaisiin turvata tulevaisuudessa mahdollisten riskien varalta.
 – Tämä vaatii yhteiskunnallista keskustelua ja yhteistyötä ympäristöministeriön, Metsähallituksen ja luonnonsuojelujärjestöjen kesken. Se edellyttäisi myös sitä, että norpan suojelustrategia näkisi sen hyvänä vaihtoehtona lajin suojelussa, sanoo Trontti.
 Eläinten hoidon ja suojelun johtaja Nina Trontti Korkeasaaresta sanoo, että aika on kypsä keskustelulle saimaannorpan tarhaamisesta.  Petri Vironen / Yle
 Pohtimista riittää vielä myös mahdollisen tarhaamisen rahoituksessa. Aivan ensimmäiseksi se vaatisi rahaa uuden tarhan rakentamiseksi Korkeasaareen.
 – Tarhan rakentaminen on kallista ja jos mietitään kokonaisuutta luonnonsuojelussa, niin siinä puhutaan sadoista tuhansista, ellei miljoonista euroista, toteaa eläinten hoidon ja suojelun johtaja Nina Trontti Korkeasaaresta.
 Jos norppa olisi pysyvä asukas Korkeasaaressa, eläintarha haluaisi kertoa sen suojelun tarinaa.
 – Pystyisimme kertomaan kävijöille norpan suojelusta ja keräämään myös varoja suojeluun. Ne, joiden kanssa olen puhunut asiasta, ovat innostuneet. Tarkoitus ei kuitenkaan ole lähteä Saimaalle varta vasten hakemaan norppia, vaan hoitolaan tai tarhaan tulisi loukkaantuneita eläimiä, sanoo Trontti.
 Saimaannorppakanta on suojelun avulla saatu neljässä vuosikymmenessä  kasvamaan reilusta sadasta yksilöstä noin neljään sataan yksilöön . Esimerkiksi vapaaehtoisten kolaamilla pesäkinoksilla on helpotettu vähälumisina talvina norpan pesimistä.
 Puumalasta pelastettu norppa voi hyvin
 Puumalasta heinäkuussa löydetty, Tobiakseksi nimetty kuutti on kuntoutunut hyvin Korkeasaaressa. Löytöhetkellä se oli ilmeisesti päässyt juuri irti kalaverkosta ja käyttäytyi oudosti. Pieni kuutti nousi kesämökin rantakiville, valui välillä takaisin veteen ja nousi uudelleen kiville.
 Korkeasaareen ei ollut aiemmin otettu loukkaantuneita saimaannorppia hoitoon, sillä norpat eivät voi olla tautien leviämisriskin takia merihylkeiden kanssa samassa paikassa. Sattumalta kuutin loukkaantumishetkellä Korkeasaaressa oli allas, jossa ei ollut kahteen kuukauteen ollut merihylkeitä, ja norppa voitiin ottaa eläintarhaan toipumaan.

 – Tällä hetkellä sillä on oma allashuone, jossa se polskii. Se saa kalaa ja sillä on myös kasvivirikkeitä altaassaan. Ruoka on maistunut sille hyvin, kertoo eläinten hoidon ja suojelun johtaja  Nina Trontti  Korkeasaaresta.
 Kuutti on saanut loishäädön ja on tällä hetkellä terve. Edelleen kuntoutuva saimaannorppa ei kuitenkaan ole yleisön nähtävillä. Villieläinsairaalassa eläimet ovat toipumassa, joten siellä kävijöiden määrää on ylipäätään rajoitettu.
 Korkeasaaren saimaannorppa ei kuitenkaan voi tulevaisuudessakaan palata Saimaalle, koska ELY-keskus katsoi, että sen palauttaminen toisi epidemiariskin kotijärvelle.
 – Tämä päätös oli minulle henkilökohtaisesti pettymys. Villieläinsairaalan toiminnan tarkoitus on palauttaa eläimet luontoon, kun ne ovat tervehtyneet. Ymmärrän kuitenkin viranomaisten päätöksen, sillä riski on olemassa niiden virustautien osalta, joita on vaikea testata, sanoo Trontti.
 Tobias-saimaannorpan allas desinfioitiin huolellisesti ennen kuin eläin vietiin sinne. Norpan altaassa on tällä hetkellä vesijohtovettä.
 – Se, että saimaannorppa viihtyy täällä, on meille hyvä uutinen. Eläintarhojen tehtävä on pyrkiä tarhaamaan uhanalaisia eläimiä. Sen me mielestämme osaamme. Saimaannorppa on tietenkin haaste, koska siitä ei ole niin paljon kokemusta.
 Lue myös:
 Kesällä pelastettu nuori saimaannorppa voi saada pysyvän kodin Korkeasaaresta
 Korkeasaareen vietyä norppaa ei saa palauttaa Saimaalle: "Voi vaarantaa koko luonnonkannan" – lopettaminen uhkaa
 Loukkaantunut kuutti löytyi rantakivikosta, videolla eläinlääkäri yrittää syöttää sitä – heikkokuntoinen eläin sai onnekkaasti paikan Korkeasaaresta
 Video: Näin surkea Sanelma virkoaa ahmimaan muikkuja – jo kaksi saimaannorpan kuuttia pelastumassa eläinlääkäreiden neuvokkaan avun ansiosta

Tobias-kuutti avasi keskustelun suojelun tulevaisuudesta – pitäisikö saimaannorpan uhanalaiset geenit säilyttää Korkeasaaressa?


Summary: Näyttelijä Kyllikki Forssellin ura näyttämöllä kesti yli 60 vuotta, ja siihen mahtui teatterin lisäksi suuria elokuvarooleja.

Uutinen  näyttelijä  Kyllikki Forssellin  kuolemasta on otettu maanantaina murheellisesti vastaan.
 Näyttelijä  Esko Salminen  kertoo, että Forssell oli hänen erittäin hyvä ystävänsä lähes 60 vuoden ajan. He tekivät myös töitä näyttämöllä yhdessä.
 Salminen kuvailee Forssellia intensiiviseksi ja voimakkaaksi naiseksi, joka teki hyvin pitkän ja vaiherikkaan uran.
 Esko Salminen Jyrki Ojala
 – Hän edusti Suomessa harvinaista naistyyppiä näyttelijänä, jossa oli yhdistynyt aristokratia, eleganssi ja myöskin eräänlainen neuroottinen naistyyppi, jota esimerkiksi  Tennessee Williamsin  näytelmissä oli, Salminen muistelee.
 "Oli olemassa vain yksi Kyllikki"
 Myös näyttelijä  Seela Sella  kuvailee Forssellia ainutlaatuiseksi ja hienoksi ystäväksi, jonka hän sai tuntea pitkään.
 – Oli olemassa vain yksi Kyllikki Forssell ja toista ei tule. Hän oli omassa lajissaan ainutlaatuinen, Sella sanoo.
 – Saan olla kiitollinen, että olen saanut olla hänen kanssaan niin paljon tekemisissä tässä viimeisen parinkymmenen vuoden ajan.
 Seela Sella Sasha Silvala / Yle
 Sellan mukaan hän oli yksityiselämässä hyvin erilainen kuin julkisuudessa.
 – Olen tuntenut sellaisen Kyllikin, jota monet muut eivät ole tunteneet. Ystävä-Kyllikin, en julkisuus-Kyllikkiä.
 Kyllikki Forssell kuoli vaikean sairauden uuvuttamana maanantaina. Hän oli kuollessaan 94-vuotias.

 Lue lisää:
 Legendaarinen näyttelijä Kyllikki Forssell on kuollut

Kyllikki Forssell oli Suomen johtava teatteridiiva – suhde Esko Salmiseen teki hänestä aikansa kohujulkkiksen

Näin Esko Salminen ja Seela Sella muistelevat Kyllikki Forssellia – "Hän oli omassa lajissaan ainutlaatuinen"


Summary: Arkkitehtuurin Finlandialla palkitun Käärmetalon peruskorjauksen on suunnitellut arkkitehti Mona Schalin. Käärmetalo valmistui Helsingin Käpylään vuonna 1951.

Helsingin Käpylässä sijaitsevan Käärmetalon peruskorjaus on voittanut Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnon. Peruskorjauksen takana on arkkitehti  Mona Schalin . Vuonna 1951 valmistunut Käärmetalo on arkkitehti  Yrjö Lindegrenin  (1900–1952) suunnittelema.
 Palkinnon saajan valitsi kuvataiteilija ja kirjailija  Hannu Väisänen , jonka valintakriteereissä painoi sana itsetunto. Väisänen pohti, mitkä seikat kasvattavat itsetuntoa, kun kysymys on arkkitehtuurista.
 – Kaikista ehdolle asetetuista rakennuksista tai korjauskohteista tätä itsetunnon kohotusta minulle eniten edustaa Käärmetalo ja sen korjaustyö, jota kukaan muu kuin asialle omistautunut arkkitehti ei voi suorittaa, Väisänen kertoo tiedotteessa.
 Ilmanvaihto säilytettiin peruskorjauksessa painovoimaisena, mikä säästää energiaa ja huoltokustannuksia ja ehkäisee sisäilmaongelmien syntymistä. Kuvatoimisto Kuvio Oy
 Kansainvälistä mainetta kerännyt Oodi jäi ilman palkintoa
 Ehdokkaiden joukossa oli muun muassa Helsingin keskustakirjasto Oodi, jonka vau-arkkitehtuuria on hämmästelty kansainvälisesti. Elokuussa  Oodi valittiin  maailman parhaaksi uudeksi yleiseksi kirjastoksi. Monet pitivät Oodin palkitsemista Arkkitehtuurin Finlandialla itsestäänselvyytenä.
 Väisänen perustelee valintaansa vertauskuvalla.
 – Jos arkkitehtuuri pystyy vaikuttamaan itsetunnon ylläpitämiseen muutenkin kuin työntämällä alle jonkin rakennustaiteen kimaltavan limusiinin, se on saavuttanut jotakin tärkeää.
 Moni povasi Oodille Arkkitehtuurin Finlandia -palkintoa.  Lukas Rusk / Yle
 Helsingin Mäkelänkadun suuntaisesti mutkittelevaa Käärmetaloa Väisänen kuvailee suomalaisen arkkitehtuurin hohtavaksi helmeksi.
 – Kun tuollainen ikoninen rakennus sitten rappeutuu, kun se on lysähtämässä kasaan, pelastaminen vaatii yhtäällä tavatonta ammattitaitoa ja toisaalla katkeamatonta sisua.
 Korjaajien tehtävänä oli Väisäsen mukaan nostaa uudelleen esiin rakennukseen liittyvä "melkein utooppinen idea laadukkaasta vuokratalosta".
 – On myös näytettävä, miten modernismin asumisihanteet voivat toimia edelleen ja olla esimerkkeinä uudelle asuntorakentamiselle.
 Suurin osa vanhoista ikkunoista ja keittiön kiintokalusteista pystyttiin säilyttämään peruskorjauksen yhteydessä. Kuvatoimisto Kuvio Oy
 Peruskorjaus toteutettiin Schalinin mukaan ihannetilanteessa
 Peruskorjauksen pääsuunnittelija Mona Schalin kertoo tiedotteessa, että korjaustapa poikkesi monella tapaa tavanomaisista käytännöistä. Hän kuvailee urakan olosuhteita ihanteellisiksi.
 – Tilaaja, rakennuttajat, suunnittelija ja urakoitsijat toimivat erittäin hyvässä yhteistyössä. Työssä ei jouduttu tekemään kompromisseja, ja tilaaja halusi satsata laatuun. Suojelutavoitteista ei tarvinnut tinkiä.
 Yhteensä viisi ehdokasta palkinnon saajaksi
 Käärmetalon peruskorjauksen ja Oodin lisäksi palkintoehdokkaina olivat Jyväskylän yliopiston päärakennuksen restaurointi, Kruunuvuorenrannan koonta-asema ja Vaaralanpuiston päiväkoti.
 Jyväskylän yliopiston päärakennus (restaurointi: A-Konsultit-arkkitehtitoimisto) Jyrki Isoaho
 Kruunuvuorenrannan koonta-asema (B & M -arkkitehtuuritoimisto) Timo Kukkola
 Vaaralanpuiston päiväkoti (AFKS-arkkitehdit) Mika Huisman
 Arkkitehtuurin Finlandia -palkinnon myöntää Suomen Arkkitehtiliitto SAFA.

Arkkitehtuurin Finlandia meni monien mielestä yllätyskohteelle, sillä Oodi jäi palkitsematta – "Käärmetalon korjaustyö kohottaa itsetuntoa"


Summary: Syyrian kurdien käsissä on tuhansia Isis-taistelijoita ja heidän perheenjäseniään.

Valkoisen talon ilmoitus , jonka mukaan Turkki pian hyökkää Pohjois-Syyrian kurdialueelle on saanut tyrmistyneen vastaanoton kurdien parissa. Yhdysvallat ilmoitti myös, että yhdysvaltalaisjoukot vetäytyvät Turkin hyökkäyksen alta. Kurdien johtamat SDF-joukot ovat Syyriassa olleet Yhdysvaltain tärkein liittolainen taistelussa ääriliike Isisiä vastaan.
 Turkin mielestä Syyrian kurdijoukot ovat terroristeja, eli Turkissa aseellista taistelua käyvän Kurdistanin työväenpuolueen PKK:n jatke.
 Pohjois-Syyriassa toimivan  Hawar-uutistoimiston  mukaan Yhdysvaltain joukot ovat poistuneet ainakin yhdestä tukikohdasta rajan pinnassa. Koillis-Syyriaa valvovat kurdijohtoiset SDF-joukot kertovat myös, että Yhdysvaltain joukot ovat vetäytymässä.
 Pohjois-Syyrian kurdialueella valtaa pitävä PYD-puolue totesi Twitter-tilillään, että maailma hylkää nyt kurdit Isisin tukijoiden käsiin, vaikka kurdijoukot ovat menettäneet yli 11 000 ihmistä kamppailussa Isisiä vastaan.
 Isis-vankien ja Al-Holin kohtalo epäselvä
 Kurdialueen vankiloissa on yli tuhat ulkomaalaista Isis-taistelijaa. Joidenkin lähteiden mukaan luvut ovat huomattavasti suurempia.
 Lisäksi taistelijoiden perheenjäseniä on kurdien valvomassa Al-Holin leirissä ja muutamassa muussa pienemmässä leirissä.
 Syyrian kurdihallinnon ulkosuhteista vastaavan  Abdulkarim Omarin   mukaan yhdysvaltalaisjoukkojen vetäytyminen rajalta johtaa katastrofiin. Kurdijoukot joutuvat keskittymään rajan puolustamiseen, eikä joukkoja riitä vankiloiden tai al-Holin valvontaan.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Kurdijohtoisten SDF-joukkojen mukaan vaarana on, että Isisin jäljellä olevat solut voivat yrittää hyödyntää tilannetta vapauttaakseen vangittuja Isis-taistelijoita. On myös mahdollista, että leirit, joissa perheenjäseniä pidetään, siirtyvät Isisin valvontaan, varoitetaan SDF-joukkojen tiedotteessa.
 Joukkojen tiedottaja  Mustafa Bali  ilmoitti Twitterissä, että kurdit aikovat taistella koko raja-alueella, jos Turkki hyökkää.
 Katkeruutta on herättänyt se, että Yhdysvaltain joukot suostuttelivat kurdeja purkamaan Turkin vastaisen rajan linnoitteita. Puolustusasemat purettiin osana ratkaisua, jossa Yhdysvallat ja Turkki sopivat aiemmin syksyllä yhteisistä partioista raja-alueella.
 Turkki haluaa raivata tilaa palautettaville pakolaisille
 Sopu ei riittänyt Turkille, joka haluaa perustaa kurdialueelle laajan turvavyöhykkeen jopa noin 30 kilometrin syvyydelle rajasta. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  haluaisi siirtää ainakin osan Turkissa olevista syyrialaispakolaisista turvavyöhykkeelle.
 Suunitelma on herättänyt ihmetystä, koska suurin osa Turkkiin tulleista pakolaisista on arabeja muualta Syyriasta, kun taas Koillis-Syyrian väestö on suureksi osaksi kurdeja.
 Turkin on väitetty pyrkivän puhdistamaan raja-alue kurdeista ja asuttamaan tilalle arabeja, joita se ei pidä uhkana.
 Lue lisää:
 Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?

Syyrian kurdit varoittavat Turkin hyökkäyksen vaaroista: Isis-vankien ja al-Holin vartiointiin ei riitä sotilaita, jos Turkki iskee kurdialueelle


Summary: Kosovoa itsenäistymisestä lähtien hallinneet "sotapuolueet" kärsivät tappion.

Kosovossa järjestettiin eilen sunnuntaina parlamenttivaalit, joiden tulosta paikalliset lehdet kuvaavat vallankumoukseksi.
 Voittoon nousi kaksi oppositiossa ollutta puoluetta. Tappiolle jäivät Kosovoa kymmenen vuotta, eli maan itsenäistymisen ajan alusta lähtien johtaneet puolueet, joiden johdossa ovat olleet itsenäistymissodan sotasankarit.
 Pääministeri  Ramush Haradinaj'n  Kosovon tulevaisuusliitto jäi 12 prosenttiin.
 Suurimman äänisaaliin, 26 prosenttia, keräsi vasemmistolainen Itsemääräämisliike (Vetevendosje). Sen puheenjohtaja  Albin Kurti  noussee Kosovon uudeksi pääministeriksi.
 25 prosentin ääniosuuden sai konservatiivinen Kosovon demokraattinen liitto.
 Kurti on jo lupaillut, että entiset oppositiopuolueet alkavat tehdä yhteistyötä.
 Kurtilla itsellään on tekemistä, että hän saa vakuutettua länsimaat siitä, että on vakavasti otettava poliitikko ja neuvottelukumppani. Nuorempana hän oli kiivas oppositioaktivisti, joka istui myös kaksi vuotta vankilassa.
 Hänen puolueensa kannattajat ovat mellakoineet kaduilla ja kansanedustajat suihkuttaneet kyynelkaasua parlamenttitaloon.
 Äänestäjien kyllästyminen
 Kosovon politiikan asiantuntijat uskovat, että kosovolaiset ovat olleet perin kyllästyneitä maata johtaneisiin "sotapuolueisiin", joiden johdolla maa on joutunut entistä pahempaan välirikkoon entisen emämaan Serbian kanssa. Serbia ei hyväksy Kosovon itsenäistymistä.
 Kosovo on asettanut serbialaisille tuotteille sadan prosentin tuontitullin. Toimenpiteen seurauksena EU:n välityksellä käydyt neuvottelut Serbian kanssa ovat katkenneet.
 Nyt Kurti sanoo sanoo avaavansa neuvottelut uudelleen, mutta asiantuntijoiden mukaan hänellä on edessään suuria vaikeuksia.
 Kosovon nuori valtio kaipaa paljon kohentamista. Maan talouskehitys, koulutuspalvelut ja terveydenhuolto ovat huonossa jamassa.
 Asiantuntijat odottavat mielenkiinnolla, miten Kurti suhtautuu jatkossa Albaniaan. Hän on aiemmin kannattanut Kosovon ja Albanian yhdistämistä. Itsemääräämisliikkeen kannattajatkin laulavat Kosovon oman kansallislaulun sijasta Albanian kansallislaulua.
 Kaksi oppositiopuoluetta on johdossa Kosovon vaaleissa

Kosovon vaalitulosta kuvataan vallankumoukseksi


Summary: Suurin osa Ylen kyselyyn vastanneista kansanedustajista oli sitä mieltä, että tavoite koko Suomen pitämisestä asuttuna on realistinen.

"Ruoka tuotetaan harvaan asutulla seudulla, sisäinen turvallisuus vaatii maan asuttamista, liian suuret kaupungit johtavat sosiaalisiin ongelmiin, ihmiset voivat henkisesti huonosti, monet haluavat asua luonnon lähellä."
 Ylen tekemä kysely kertoo, että suuri osa kansanedustajista pitää koko Suomen asuttamista mahdollisena ajatuksena. Kolme neljäsosaa vastanneista, eli 84 kansanedustajaa, oli sitä mieltä, että tavoite pitää koko Suomi asuttuna on realistinen.
 Eri mieltä oli vajaa viidesosa eli 21 edustajaa, kymmenkunta ei osannut sanoa. Ylen kyselyyn vastasi 116 kansanedustajaa.
 Seppo Suvela / Yle
 Tavoitetta pitivät realistisena kaikki kyselyyn vastanneet keskustan, RKP:n ja kristillisdemokraattien kansanedustajat sekä Liike Nytin  Harry Harkimo .
 Perussuomalaisten, SDP:n ja vasemmistoliiton edustajien joukossa mielipiteet jakautuivat, mutta suurin osa tuki tavoitetta.
 Eniten kysymys jakoi vihreitä, jonka kansanedustajista kyselyyn vastasi pienempi osa kuin kuin muiden puolueiden edustajista. Aktiivisimmin kyselyyn vastasivat RKP:n edustajat.
 Karkeasti voi sanoa, että mitä etäämmäs kasvukeskuksista ja mitä pohjoisemmas mennään, sitä realistisempana kansanedustajat pitävät koko maan asuttuna pitämistä.
 "Suomi ei ole koskaan ollut kokonaan asutettu"
 Monet kansanedustajat huomauttivat, että koko Suomi ei ole nytkään asuttu eikä ole koskaan ollutkaan. Kokoomuksen  Juhana Vartiaisen  mukaan ajatus koko maan pitämisestä asuttuna onkin lähinnä "symbolisen asenteen ilmaus".
 Koko Suomen asuttuna pitämistä ovat ajaneet puolueista ainakin keskusta ja perussuomalaiset.
 Vihreiden  Satu Hassi  kirjoitti, että jos Suomi jaetaan neliökilometrin ruutuihin, Tilastokeskuksen mukaan vain kolmasosassa niistä asui vähintään yksi ihminen.
 Hanna Sarkkisen  (vas.) mukaan kyse on siitä, että jokainen maakunta ja seutu voidaan pitää asuttuna.  Johannes Koskinen  (sd.) sanoo, että kokonaan tyhjeneviä seutuja Suomessa ei pidä hyväksyä.
 Kokoomuksen  Ben Zyskowicz  piti realistisena tavoitetta, että ihmisiä asuu kaikkialla Suomessa, muttei sitä, että maan jokainen neliökilometri olisi asuttu.
 "Syntyvyyden lasku tekee ajatuksesta mahdottoman"
 Osa kansanedustajista katsoi, että pohja koko Suomen asuttamisesta putoaa pois, jos väestönkasvu kääntyy nykyisten ennusteiden mukaiseen laskuun. Tällä kannalla oli muun muassa SDP:n  Kim Berg .
 Sinuhe Wallinheimo  (kok.) piti tavoitetta hyvänä, mutta tuoreen väestöennusteen mukaan luultavasti mahdottomana. Myös  Janne Sankelo  (kok.) mukaan tavoite on "jalo, mutta käytännössä mahdoton".
 Sari Sarkomaan  (kok.) mukaan visiot koko Suomen pitämisestä asuttuna ovat käytännössä mahdottomia. Sarkomaa kirjoitti, että Suomessa on kuntia, joissa syntyy enemmän norppia kuin lapsia.
 – Suomessa ei ole 15 vuoden päästä enää yhtään maakuntaa, jossa syntyy enemmän ihmisiä kuin kuolee, jos syntyvyys pysyy nykytasolla, varoitteli myös  Maria Guzenina  (sd.).
 "Jokaisen voitava asua missä haluaa"
 Muutamat edustajat, kuten RKP:n  Joakim Strand,  kokoomuksen  Elina Lepomäki  ja perussuomalaisten  Riikka Purra  kirjoittivat, että valtiovallan ei tule päätöksillään tietoisesti vauhdittaa kaupungistumista, eikä Lepomäen mukaan myöskään hidastaa.
 Monet edustajat totesivat, että kaupungistuminen on kansainvälinen megatrendi. Esimerkiksi SDP:n  Eeva-Johanna Elorannan  mukaan sitä vastaan on turha taistella.
 Sen sijaan puoluetoveri  Johanna Ojala-Niemelä  (sd.) katsoi, että hallituksen tulee tehdä vahvaa aluepolitiikkaa, joka patoaa muuttoliikettä suuriin keskuksiin.
 Yksimielisesti maan asuttamista tukevien keskustalaisten joukosta asiaa perusteltiin monella tavalla.  Eeva Kallin  (kesk.) mukaan Suomen kannattaa hyödyntää koko maan voimavaroja.
 Mikko Kinnunen  (kesk.) vetosi siihen, että ruoka tuotetaan harvaan asutulla seudulla.  Leena Meri  (ps.) sanaili, että "kaupungeissa ei oikein laajamittainen maanviljely onnistu".
 Ari Torniainen  (kesk.) oli yksi niistä, joiden mukaan "jokaisen suomalaisen on voitava asua siellä missä hän haluaa".
 RKP:n  Anna-Maja Henrikssonin  mielestä koko maan pitäminen asuttuna on tärkeää myös turvallisuuspoliittista syistä.
 Jussi Wihonen  (ps.) piti ajatusta kauniina, mutta kuntien rahat eivät hänen mukaansa riitä tasavertaisten palveluiden järjestämiseen.
 Yle aikoo kysyä säännöllisesti kansanedustajien mielipidettä ajankohtaisiin polittisiin kysymyksiin osana kuukausittain ilmestyvää kansanedustajakirjettä.  Tästä linkistä voit tilata yksilöidyn kirjeen, joka kertoo oman kansanedustajasi mielipiteistä ja toimista.
 Lue myös:   Voitto-robotti tietää, mitä kansanedustajasi on saanut aikaan – Pian tiedät sinäkin, jos tilaat Ylen kansanedustajakirjeen
 Näin kansanedustajat vastasivat
 Katso, miten edustajasi vastasi, kun Yle kysyi kansanedustajilta: "Onko tavoite pitää koko Suomi asuttuna realistinen?"
 Alla olevasta taulukosta löydät kaikkiin kyselyyn vastanneiden edustajien vastaukset. Voit etsiä tiettyä edustajaa tai puoluetta hakutoiminnolla tai järjestää taulukkoa vastauksen tai puolueen mukaan.

Ylen kysely: Kansanedustajat pitäisivät koko Suomen asuttuna, osa pitää taistelua turhana – "Jaloa, mutta mahdotonta"


Summary: Robottijournalisti Voitto tiivistää kuukausittaiseen uutiskirjeeseen tärkeimmät tiedot kansanedustajasi työskentelystä.

Eduskuntaa valvoo miljoonien silmäparien lisäksi yksi robotti. Ylen robottijournalisti Voitto seuraa kansanedustajia kerran kuukaudessa sähköpostiisi lähetettävällä uutiskirjeellä.
 Voitto koostaa jokaisesta kansanedustajasta yksilöllisen kirjeen, johon on tiivistetty kuluneen kuukauden tärkeimmät tiedot edustajan työskentelystä.
 Seuraavan kerran tiistaina lähetettävää uutiskirjettä on paranneltu aiemmasta: nyt se tarjoaa kansanedustajasi vastauksia ajankohtaisiin kysymyksiin ja aiempaa tarkempaa tietoa kansanedustajan osallistumisesta valiokuntien kokouksiin ja täysistuntoihin.
 Miten uutiskirje tilataan?
 Voit tilata uutiskirjeen  täältä . Jatkossa kirje lähetetään kerran kuukaudessa.
 Kirjeen tilaamista varten tarvitset  Yle Tunnuksen . Voit halutessasi tilata yhden, muutaman tai vaikka kaikkien kansanedustajien uutiskirjeet. Kirjeen voit perua ja tilata uudestaan milloin tahansa.
 Mitä uutiskirje sisältää?
 Kirjeessä pääset lukemaan viimeiset kansanedustajaasi koskevat tuoreimmat uutiset ja seuraamaan tämän poissa- ja läsnäoloa eduskunnan täysistunnoissa ja valiokuntien kokouksissa. Lisäksi kysymme joka kuukausi kansanedustajilta heidän kantaansa sekä valtakunnallisiin että kunkin kansanedustajan vaalipiiriä koskeviin kysymyksiin.
 Esimerkkikuva kansanedustajakirjeen sisällöstä. Juha Kiiskinen / Yle News Lab
 Lue myös:   Ylen kysely: Kansanedustajat pitäisivät koko Suomen asuttuna, osa pitää taistelua turhana – "Jaloa, mutta mahdotonta"
 Mistä Voitto-robotti kerää tietonsa?
 Voitto kerää kansanedustajien työtä koskevat tiedot  eduskunnan sivuilta . Kansanedustajia käsittelevät uutiset Voitto hakee Yle Uutisten verkkosisällöistä ja mielipidekyselyt kerätään ainakin aluksi ihmistoimittajien voimin.
 Miksi Yle haluaa vahtia kansanedustajia?
 Pyrimme kokeilulla luomaan mahdollisimman hyvän työkalun eduskuntatyön seuraamiseen. Ihmisvoimin jokaisen kansanedustajan työn kirjaaminen ei olisi järkevää ajankäyttöä, mutta robottijournalistilta tietojen kerääminen 200:lta edustajalta onnistuu sekunneissa.
 Esimerkkikuva kansanedustajakirjeen sisällöstä. Juha Kiiskinen / Yle News Lab
 Haluaisin ilmoittaa virheestä kirjeessä tai minulla on kehitysehdotus. Keneen voin olla yhteydessä?
 Vallan vahtibotti Voitto on edelleen kehitysvaiheessa ja siinä saattaa esiintyä virheitä. Uutiskirjettä parannellaan jatkuvasti käyttäjiltä saadun palautteen mukaan. Voit kertoa sisältöehdotuksiasi uutiskirjeestä jutun alla olevassa kommenttikentässä.
 Toistaiseksi uuden tilaajan ei ole mahdollista saada jo aiemmin julkaistuja uutiskirjeitä sähköpostiinsa, vaan tilaus alkaa tilausajankohtaa seuraavasta kansanedustajakirjeestä. Jotta pääset näkemään edustajasi työn tulokset tuoreeltaan, kannattaa  kirje tilata  nyt:  seuraava uutiskirje lähetetään tilaajille tiistaina.
 Pyrimme jatkuvasti parantamaan palvelua ja otamme innolla vastaan ajatuksiasi ja kehitysideoitasi. Voit kertoa kehitysehdotuksiasi uutiskirjeestä kommenttikentässä. Keskustelu on auki maanantaina kello 22 saakka.

Haluatko tietää, mitä kansanedustajasi on saanut aikaan? Ylen robottijournalisti Voitto raportoi edustajasi toimista kuukausittain


Summary: Tampereen kaupunginhallitus päätti huomautuksesta yksimielisesti maanantaina.

Tampereella tehtiin maanantaina kyseenalaista historiaa. Kaupunginhallitus antoi pormestari  Lauri Lylylle  (sd.) ja konsernijaoston puheenjohtajalle  Kalervo Kummolalle  (kok.) huomautuksen velvollisuuksiensa laiminlyönnistä.
 Pormestari sai Tampereella huomautuksen ensimmäistä kertaa pormestarimalliin siirtymisen jälkeen. Tampereella on ollut pormestari vuodesta 2007 lähtien.
 Huomautus liittyy kaupungin omistaman pysäköintifirman Finnparkin hallitusvalintaan keväällä 2018. Sisäisen tarkastuksen mukaan asian käsittelyn puolueettomuus ja objektiivisuus vaarantuivat.
 Huomautusta perustellaan sillä, että ylimmän johdon pitäisi toimia hyvänä, ei huonona esimerkkinä.
 Hallitukseen nimettiin rikoksesta epäilty poliitikko
 Tampere esitti SDP:n johtavan poliitikon  Atanas Aleksovskin  nimittämistä Finnparkin hallituksen puheenjohtajaksi, vaikka Alekovskia epäiltiin rikoksesta. Kaupungin omien ohjeiden mukaan tutkinnan kohteena olevaa ei saa valita hallitukseen.
 Ennen nimitystä sekä Lyly, Kummola että konsernijohtaja  Juha Yli-Rajala  saivat poliisilta tiedon Aleksovskin rikosepäilystä. He kuitenkin pimittivät tiedon muilta päättäjiltä. Aleksovski oli itse ilmoittanut totuuden vastaisesti, että ei olisi epäiltynä rikoksesta.
 Lisäksi johtotroikka keskusteli asiasta Aleksovskin kanssa konsernijaoston kokouksen tauolla. Näin Aleksovski pääsi vaikuttamaan oman asiansa käsittelyyn.
 Konsernijohtaja Yli-Rajalan mahdollista huomautusta tai varoitusta ei käsitellä julkisesti.
 Poliisi on päättänyt jo aiemmin, että  ei aloita asiassa esitutkintaa  Tampereen kaupungin viranhaltijoiden toiminnasta.
 Aleksovskin totuuden vastaisen ilmoituksen poliisi tutki, mutta syyttäjä jätti syytteen nostamatta.
 Tampereen konsernijaoston puheenjohtajan Kalervo Kummolan (kok.) mukaan päätöksenteon puolueettomuus ei vaarantunut eikä Tampereen kaupungille aiheutunut vahinkoa. Jani Aarnio/Yle
 Lyly: lopputulos olisi ollut sama
 Sekä Lylyltä että Kummolalta pyydettiin selvitys tapahtumista. Vastauksessa Lyly myöntää, että hallitusnimityksen käsittelyssä oli puutteita. Hän vetoaa kuitenkin siihen, että lopulta asiaan puututtiin.
 – Jälkikäteen arvioiden voi valintaprosessi jättää huomautettavaa, mutta riippumatta siitä, missä järjestyksessä toimittiin vuonna 2018, asian saama lopputulos olisi ollut sama, kuin mihin nyt päädyttiin, Lyly sanoi vastauksessaan.
 Kummola on samoilla linjoilla.
 – Perusteltua aihetta jatkotoimenpiteisiin ei tässä asiassa ole etenkään, kun se johti tavoiteltuun tulokseen. Aleksovski jätti eronpyyntönsä, Kummola vastasi.
 Aleksovski luopui sekä Finnparkin hallituspaikasta että Tampereen kaupunginhallituksen jäsenyydestä sen jälkeen, kun sai syytteen luottamusaseman väärinkäytöstä syksyllä 2018, puolisen vuotta hallitusnimityksen jälkeen.
 Atanas Aleksovskin (sd.) rikosepäily liittyi Tampereen Muotialantiellä sijaitsevan tontin vuokraoikeuden siirtoon Kotilinnasäätiöltä rakennusyhtiölle. Rakennusyhtiö maksoi vuokraoikeudesta yli miljoona euroa. Antti Eintola / Yle
 Osa valtuutetuista haluaa ottaa kantaa
 Aleksovskin rikosepäily liittyi Muotialantiellä sijaitsevan tontin vuokraoikeuden myyntiin. Vuokraoikeus siirtyi Kotilinnasäätiöltä rakennusyhtiölle ilman kaupungin lupaa. Aleksovski on Kotilinnasäätiön toiminnanjohtaja.
 Tammikuussa Aleksovski sai ehdollisen vankeustuomion luottamusaseman väärinkäytöstä. Tapauksen käsittely jatkuu hovioikeudessa.
 Lylyn ja Kummolan huomautus menee valtuustolle vain tiedoksi. Osa valtuutetuista on toivonut, että asia käsiteltäisiin perusteellisesti myös valtuustossa.
 Lue lisää:
 Tampereen pormestarille Lauri Lylylle ja Kalervo Kummolalle esitetään huomautusta Tampereella – eivät noudattaneet kaupungin omia sääntöjä
 Yhdestä tontista alkanut sotku heijastuu jo Tampereen pormestariin ja Kalervo Kummolaan: Miesten ensimmäiset selitykset eivät riittäneet

Tampereen pormestari Lauri Lyly ja kokoomusvaikuttaja Kalervo Kummola saivat huomautuksen – laiminlöivät velvollisuuksiaan


Summary: Upotettuja räjähteitä on edelleen vesistöissä paljon. Ahvenistonjärvellä tehdään raivaustöitä lokakuussa.

Hämeenlinnassa on tänään maanantaina ryhdytty raivaamaan vanhoja räjähteitä Ahvenistonjärven pohjasta.  Muutaman viikon raivausurakasta  vastaa maavoimien panssariprikaati.
 Räjähteiden nostovaiheeseen liittyy aina mahdollinen räjähdysvaara. Alue on eristetty sivullisten suojaamiseksi, mutta välitöntä vaaraa turvallisuudelle ei ole.
 Suomen vesistöissä piileksii edelleen menneinä vuosikymmeninä upotettuja räjähteitä ja muuta ongelmajätettä. Ahvenistonjärvellä räjähteet ovat puolustusvoimien tekemän riskiarvion mukaan ranta-alueella. Tästä syystä järveä päätettiin ryhtyä raivaamaan mahdollisimman nopeasti heti parhaan uintisesongin jälkeen.
 – Täältä on tähän mennessä löydetty käsikranaatteja, joissa ei ole sytyttimiä paikallaan, eli pelkästään räjähdysaineita. Tällä hetkellä ei ole vaarallisia räjähteitä, kertoo panssariprikaatin raivaajaupseeri  Pasi Suvitie .
 Sukeltajat paikantavat räjähteet ja raivaavat Ahvenistonjärven pohjan. Vaaralliset räjähteet tuhotaan joko paikalleen tai siirrettynä Ilveskallion harjoitusalueella.
 – Räjähteen kunto tarkistetaan pohjassa, ja jos näyttää siltä, että räjähde on vaarallinen, sitä liikautetaan kauempaa. Jos räjähdettä ei ole turvallista siirtää, se räjäytetään paikallaan, sanoo Riihimäen logistiikkalaitoksen teknikkokapteeni  Arto Kotkavalkama .
 – Alue on eristetty niin hyvin, ettei yleisölle ole vaaraa. Räjähde on esillä vain sillä hetkellä, kun se nostetaan veneeseen ja kuljetukseen, kertoo raivaajaupseeri Suvitie.

 Ahvenisto oli yksi vuoden 1952 olympiakisojen areenoista. Ensimmäiset käsikranaatit nostettiin Ahvenistonjärvestä jo syyskuun lopulla.
 Räjähteiden paikantaminen toteutetaan sukellustyönä ja sukeltajat raivaavat Ahvenistonjärven pohjan.  Ville Välimäki / Yle
 "Näitä on paljon" – upottaminen tavallista vielä 1990-luvulla
 Maatalouden, teollisuuden ja puolustusvoimien ongelmajätteiden upottaminen vesistöihin on ollut tavanomaista 1950-luvulle asti. 1980-luvulla on tehty viimeisiä upotuksia, ja 1990-luvun lopulla vesistöön upottaminen on ollut yksi raivaamismenetelmistä.
 – Näitä on paljon. Panssariprikaatinkin vastuulla on monia tiedossa olevia kohteita, ja niitä raivataan, sanoo raivaajaupseeri Suvitie.
 Esimerkiksi Kuopion Neulalahdesta on nostettu jo l ähes puoli miljoonaa räjähdettä . Neulalahden syvänteissä on huomattavia määriä  lyijyä ja elohopeaa .
 Myös sotien jäljiltä riittää vielä siivottavaa, sillä sotien aikana on laskettu yli 60 000 miinaa Suomen merialueille. Maa-alueilla maaperään ja vesistöön puolestaan on upotettu muun muassa pommituksissa räjähtämättä jääneitä räjähteitä. Joukkojen kotiuttamisen jälkeen sekä sotamuistoja rintamalta että asekätköjä haudattiin vuosien mittaan maahan tai vesistöön.
 Räjähteet luonnonsuojelualueella
 Ahvenistonjärven pohjaa ryhdyttiin tutkimaan, kun harrastajasukeltaja nosti järvestä käsikranaatin vuonna 2014. Alue on kartoitettu, ja kartoituksen mukaan järvessä on kranaattien lisäksi laatikoittain ammuksia.
 Operaation tekee ainutlaatuiseksi se, että Ahvenistonjärvi on luonnonsuojelualuetta. Puolustusvoimien mukaan raivaaminen ei vaikuta suojeltavaan luontoon. Kalakuolemia pyritään välttämään karkotuspanoksilla.
 Ahvenistonjärvellä on myös yksi Hämeenlinnan suosituimmista uimarannoista.
 Räjähteiden raivaus jatkuu alustavan aikataulun mukaan 25. lokakuuta saakka, ja työt aiheuttavat liikkumisrajoituksia järvellä ja sen läheisyydessä. Esimerkiksi uinti on kielletty koko raivausurakan aikana päiväaikaan. Voit lukea lisää rajoitteista  täältä .
 Puolustusvoimat

Hämeenlinnalaisten suosikkirannalta raivataan käsikranaatteja – Räjähteiden upottaminen järviin oli tavallista 1990-luvulle asti


Summary: Poikkeuksellisen kauppiasuran luonut Metsäranta kuoli 84 vuoden ikäisenä.

Kauppias  Juhani Metsäranta , syntynyt 1935, menehtyi viikonloppuna.
 Juhani Metsäranta perusti Suomeen Minimani-ketjun vuonna 1986. Ensimmäinen myymälä valmistui Seinäjoelle. Sitten tulivat Vaasan, Jyväskylän, Kokkolan, Espoon ja Lempäälän Minimanit.
 Metsärannan ura kauppiaana alkoi jo 14-vuotiaana kun hän sai hoitaakseen Itikan Ruukintien myymälän Seinäjoella.
 Kun tuli aika perustaa se ikioma myymälä, Juhanista tuli sattumalta kahden kaupan omistaja lähes samaan aikaan vuonna 1959.
 – Ostin tontin Seinäjoen Alakylästä ja ryhdyin rakentamaan kauppaa. Rakentaminen kesti kolme vuotta, kun tein sitä pääasiassa yksin. Samoihin aikoihin Seinäjoella lopetettiin meijerin myymälä Ruukintiellä. Sain kuulla, että siellä on hyvä paikka. Vuokrasin myymälän ja siitä lähti ensimmäinen oma kauppa vauhtiin ja puolen vuoden kuluttua sitten jo valmistui Alakylänkin omat kauppatilat, muisteli Metsäranta kaksi vuotta sitten Ylen haastattelussa.
 Metsäranta toimi edelleenkin Minimanin hallituksen jäsenenä, tosin viimeisen vuoden aikana hän osallistui vähemmän perheyhtiön toimintaan sairautensa takia. Vielä kaksi vuotta sitten Yle kertoi, miten Metsäranta 82-vuoden ikäisenä pilkkoi marketeissaan myytävät puuklapit itse.
 – Meillä on paljon pitkään häneen kanssaan työskennelleitä työntekijöitä, joten tämä kosketti meitä syvästi, kertoo ketjun toimitusjohtaja  Heikki Tynjälä .
 Minimani-ketjun myymälöissä oli lauantaina suruliputus ja maanantaina pidettiin hiljaisia hetkiä kauppiaan muistolle.
 Suru-uutisen kertoi ensimmäisenä  Ilkka-lehti (maksumuuri) .
 Lue tästä Juhani Metsärannan haastattelu (2017):   Juhani, 82, pilkkoo yhä puuklapit myyntiin kauppaketjunsa marketteihin

Minimani-ketjun perustaja Juhani Metsäranta on kuollut


Summary: Rannekellojen ympärille on syntynyt sosiaalisen median yhteisöjä ja erilaisia tapahtumia.

Rannekellot ovat jälleen muodissa.
 Sitä ne eivät ole olleet viime vuosina, sillä 2000-luvun alkupuolella rannekellot katosivat monien ranteista, kun matkapuhelimien käyttö kelloina yleistyi.
 Nyt rannekelloista on tullut suosittu harrastus erityisesti nuorten miesten keskuudessa. Tämä näkyy sosiaalisessa mediassa, jossa alan harrastajien Facebook-ryhmässä on jo yli 22 000 jäsentä. Vuonna 2013 heitä oli vain muutama sata.
 Harrastuksen suosio on siivittänyt myös kellokauppaa, kertoo kelloliike Ilmakankaan yrittäjä  Tiina Ilmakangas.
 – Hyvin paljon on muuttunut siitä, kun tulin alalle 90-luvulla. Myynti on ollut alamaissa 2000-luvun alkuvuosista lähtien. Nyt kysyntä on taas kasvussa, hän sanoo.
 Ilmakankaan mukaan kellokulttuuri on kuitenkin Suomessa vielä lapsenkengissään. Hänen mukaansa esimerkiksi  kellomerkkien luvatussa maassa eli Sveitsissä  tuhannen euron kello ranteessa on arkipäiväinen asia.
 – Kuulin tämän eräältä asiakkaalta, joka oli asunut maassa pidemmän aikaa, hän lisää.
 Kellokauppias Tiina Ilmakangas (oik.) kertoo, että osa harrastajista keräilee vain 60–70-lukujen vintage-kelloja. Esa Heittokangas vasemmalla. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 "Rannettaminen" ei ole vain elitistien harrastus
 Kelloinnostuksen myötä ovat yleistyneet myös rannekelloihin liittyvät tapahtumat. Niissä esimerkiksi tutustutaan kellomallistoihin, vertaillaan kelloja tai vain jutellaan niistä. Harrastajat myös "rannettavat" eli kokeilevat muiden kelloja omiin ranteisiinsa. Tapahtumia järjestetään ympäri Suomen.
 Joensuulaisen  Esa Heittokankaan  mukaan hänelle harrastuksen ydin on juuri yhteisöllisyys.
 – Uusiin ihmisiin tutustuminen ja heidän kanssaan toimiminen on se juttu. Totta kai kellojen hankinta, vaihtelu ja etsiminen eri käyttötarkoituksiin on myös iso osa harrastusta, hän sanoo.
 Heittokangas painottaa, että eri harrastajia kiinnostavat eri asiat. Suosituimpia ovat  mekaaniset automaattikellot , mutta myös pattereilla tai akuilla toimiva kelloja keräillään. Nousevana kiinnostuksen kohteena ovat myös älykellot, joita on tullut viime vuosina  runsaasti markkinoille.
 – Kelloharrastuksesta tulisi tuhota käsitys, että se on vain ja ainoastaan kallista arvokellojen ostamista. Kelloja tulee ja pitää harrastaa omalla tyylillään, ja pitää samalla pilke silmäkulmassa. Harrastamistahan tämä loppujen lopuksi on aikaa näyttävillä laitteilla, Heittokangas sanoo.
 "Kellot sotivat kulutusbuumia vastaan"
 Samaa mieltä on myös Joensuun kelloharrastajien perustaja  Leo Tuokko . Joensuun kelloharrastajien toiminta sai alkunsa, kun Tuokko alkoi pohtia olisiko alueella muita kelloista kiinnostuneita.
 – Halusin löytää samanhenkistä porukkaa. Nyt yhteisössämme on noin 200 jäsentä, hän kertoo.
 Tuokko toivoo tapahtumien madaltavan kelloista kiinnostuneiden kynnystä harrastuksen aloittamiselle. Vaikka arvokellojen hinnat liikkuvat kymmenissä tuhansissa euroissa, voi Tuokon mukaan sadan euron kellolla päästä jo alkuun.
 – Kuka tahansa voi olla harrastaja, eikä siihen tarvita suurta alkupääomaa, hän sanoo.
 Esa Heittokankaan ranteesta löytyy miehen ensimmäinen rannekello eli japanilainen Seiko – tosin vaihdetulla rannekkeella. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Myös Tuokolle harrastuksessa on tärkeää yhteisöllisyys. Lisäksi kellot viestivät hänen mielestään vanhaa aikaa.
 – Kellot kestävät lähes ikuisuuden, jos puhutaan automaattitekniikalla toimivista kelloista. Se sotii nykypäivän kulutusbuumia vastaan, hän sanoo.
 Harrastajakunta voimakkaasti sukupuolittunutta
 Kelloharrastajien valtakunnallisen Facebook-sivun perustaja  Joonas Kokko  kertoo, että kelloista on tullut viime vuosina salonkikelpoinen keskusteluaihe.
 – Vielä kuusi vuotta sitten aiheesta ei oikein saanut keskustelua aikaan. Kellojen harrastaminen on aika uusi juttu Suomessa, hän sanoo.
 Kokon mukaan kellojen hinnasta riippumatta harrastajien mielenkiinto kohdistuu yleensä laitteen käytännöllisyyteen, esteettisyyteen ja taiteellisiin aspekteihin. Erityisesti kellon koneisto, kuori tai taulun viimeistely kiinnostavat.
 – Harrastajia voisi verrata henkilöihin, jotka tuntevat designhuonekalut. Muuten harrastajia on todella monilla erilaisilla taustoilla, hän sanoo.
 Se on kuitenkin selvää, että kellot kiinnostavat selvästi enemmän miehiä, ja erityisesti nuoria miehiä. Facebook-sivun runsaasta 22 000 tykkääjästä alle 10 prosenttia on naisia.
 Mistä kiinnostus kelloihin sitten syntyy?
 Kokon mukaan taustalla voi alla esimerkiksi merkittävä elämäntapahtuma kuten naimisiin meno tai lapsen syntymä.
 – Tällöin halutaan ostaa jotain merkityksellistä. Kello on hyvä vaihtoehto, sillä se kestää usein pitkään. Sitä kautta sitten perehdytään kelloihin ja tajutaan, että tämähän mielenkiintoista, Kokko sanoo.
 Mitä mieltä olet kelloharrastuksesta? Asiasta voi keskustella kello 22 asti.
 Lue lisää:
 Yle Berliinin elektroniikkamessuilla: Älykellot ja liikuntatietokoneet esillä
 Luksuskellot pyörittävät Sveitsin taloutta
 "Kelloon voidaan laittaa jopa useita tuhansia euroja" – Perinteinen rannekello taas yhä useamman ranteessa

Rannekellot herättävät intohimoja nuorissa miehissä – kelloja nimetään supersankarin mukaan ja niitä "rannetetaan" kavereiden kanssa


Summary: Metroasemilla oli useita poliisipartioita.

Poliisilla oli maanantai-iltana käynnissä ihmisen etsintäoperaatio Helsingin ja Espoon metroasemilla. Etsitty on saatu kiinni, kerrotaan Helsingin poliisin johtokeskuksesta.
 Metroasemilla on ollut paikalla useita poliisipartioita. Ylen tietojen mukaan partioita oli ainakin Kampin ja Keilaniemen metroasemilla. Myös metroissa on ollut tavanomaista enemmän vartijoita.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä  MTV Uutiset .
 Poliisi kertoi operaatiosta myös Twitterissä.

Poliisilla oli etsintäoperaatio pääkaupunkiseudun metroasemilla – etsitty saatiin kiinni


Summary: Uusia lumenkäsittelytapoja on haettu innovaatiokilpailulla, jonka ehdotuksia halutaan kokeilla mahdollisuuksien mukaan jo tulevalla aurauskaudella.

Helsinki pyrkii testaamaan uutta tekniikkaa aurattavien lumien käsittelyssä eri lumenvastaanottopaikoissa jo tulevana talvena.
 Helsinki on etsinyt uusia keinoja ja yhteistyökumppaneita lumen käsittelyn saamiseksi nykyistä ympäristöystävällisemmäksi. Viime talvena aloitettiin innovaatiokilpailu  This is Snow Problem . Nyt kilpailuehdotuksien perusteella on valittu kumppaneita ensimmäisiin kokeiluihin, ja tavoitteena on testata uusia menetelmiä jo tulevalla talvikaudella.
 Yksi uusi menetelmä on verhopuomi, jolla poistetaan roskia ja ehkäistään niiden kulkeutumista merelle. Aikeissa on testata tätä Hernesaaren merivastaanottopaikalla.
 Kyläsaaren lumenvastaanottopaikalla puolestaan testataan lumen sulatuksen tehostamista ja mahdollisesti myös sulamisvesien reaaliaikaista seuraamista.
 Vuosaaren lumenvastaanottopaikalla on tarkoitus kokeilla kaukolämmön paluulämmön hyödyntämistä.
 Uusilla kokeiluilla pyritään vähentämään lumen käsittelyn haittavaikutuksia sekä edistämään ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja Itämeren suojelua. Helsinki on sitoutunut Itämeren suojeluun Turun kanssa aloittamassaan Itämerihaasteessa.
 Helsingin kaupunki käyttää vuosittain keskimäärin noin 25 miljoonaa euroa katujen ja puistoraittien talvihoitoon.
 Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi tänä syksynä periaatteen, että kaduilta kerätyt lumet kaadetaan tulevaisuudessa muualle kuin mereen. Aloitteen taustalla oli kokoomuksen  Sirpa Asko-Seljavaara.  Vielä tulevana talvena lumet päätyvät kuitenkin mereen.
 Lue myös:
 Helsingin lumet kaadetaan jatkossa muualle kuin mereen – kaupunginvaltuusto hyväksyi aloitteen eilisessä kokouksessaan

Helsinki testaa lumen hävittämisessä uutta tekniikkaa jo tulevana talvena: roskia keräävä puomi mereen ja sulatuksen tehostamista


Summary: EU:ssa asuntojen hinnat nousivat yli neljä prosenttia, mutta Suomessa alle yhden prosentin vauhdilla. Asuntorakennuttajan mukaan  "Suomessa ei ole enää varaa nostaa hintoja".

Asuntokauppojen hintataso voi tuntua karkaavan pilviin, mutta tuore tilasto kertoo muuta. Harvassa EU-maassa hinnat nousevat yhtä hitaasti kuin Suomessa.
 Tänään maanantaina julkaistun tilaston mukaan täällä hinnat nousivat kevään aikana vain 0,8 prosenttia vuotta aiemmasta. Tätä hitaampaa kehitystä on vain Italiassa, jossa hinnat olivat jopa pienessä laskussa.
 Useimpien muiden EU-maidan asuntomarkkinoilla meno on toinen. Kuten oheinen lista kertoo, useissa maissa hinnat nousivat yli kymmenen prosentin vauhdilla. Keskimäärinkin hinnat nousivat yli neljä prosenttia vuotta aiempaan verrattuna.
 Antti Parviala / Yle
 "Nyt ollaan jo kipurajalla"
 Yleensä myyjät pitävät nousevista hinnoista, mutta ei välttämättä rakennusalalla. Asuntorakennuttaja Bonavan toimitusjohtaja  Juuso Hietanen  on tyytyväinen, että hintojen nousu alkaa nollalla.
 – Suomessa ei ole varaa nostaa hintoja. Nyt ollaan jo kipurajoilla, hän sanoo.
 Bonava rakennuttaa asuntoja Pohjoismaissa, Saksassa, Baltiassa ja Venäjällä. Hietasen mukaan asumiskuluissa Suomessa alkaa tulla katto vastaan, sillä tuloista menee asumiseen 40-60 prosenttia. Saksassa osuus on 20-40 prosenttia.
 Asuntorakentajan mukaan hinnat ovat nousseet kipurajoille,  kun tuloista puolet tai enemmän käytetäänj asumismenoihin.  Marja Väänänen / Yle
 Samaa mieltä on kansainvälisiä asuntomarkkinoita seuraava Suomen Pankin vanhempi ekonomisti  Hanna Putkuri .
 – Olisi huolestuttavaa, jos asuntomarkkinat irtoaisivat ympäröivästä taloudesta ja heikossa taloustilanteessa asuntojen hinnat nousisivat voimakkaasti, hän kiteyttää.
 Suomen hintataso on kehittynyt muuta EU:ta hitaammin jo pidemmän aikaa. Kun muualla hintojen nousuvauhti on ollut viiden prosentin tuntumissa, Suomessa on pysytelty alle puolentoista prosentin vauhdissa.
 "Keskimäärin koko maassa ei asu kukaan"
 Tilastojen keskiarvot kätkevät taakseen paljon – muun muassa Suomen ja monen muunkin maan sisäisen kahtiajaon. Eurostatin luvuissa käsitellään kunkin maan asuntomarkkinoita yhdellä luvulla.
 – Mutta kukaan ei asu keskimäärin koko maassa , Putkuri muistuttaa.
 Bonavan Hietanen korostaa, että muuttoliike pikkukaupungeista suurempiin kaupunkeihin on käynnissä kaikkialla.
 Antti Parviala / Yle
 Suomessakin asuntomarkkinat ovat jakaantumassa yhä jyrkemmin. Pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Tampereella hinnat nousevat selkeästi, mutta muualla on hiljaista tai miinusta. Tilastokeskuksen tuoreimman julkistuksen mukaan elokuussa hinnat nousivat pääkaupunkiseudulla yli kaksi prosenttia vuodessa, mutta muualla laskivat lähes kaksi prosenttia.
 Kuuma rakennusbuumi taltutti hintojen nousun
 Suomen Pankin Putkuri ja Bonavan Hietanen korostavat molemmat tasaisen hintakehityksen arvoa. Jos hinnat nousevat lujaa, ne yleensä myös laskevat lujaa.
 Suomessa kaupungistuminen on edennyt viime vuodet vauhdilla ja ilman asuntorakentamisen buumia muuttoliike olisi johtanut nykyistäkin kovempaan hintojen nousuun kasvualueilla. Hietanen arvioi, että asuntorakentamisen kahden huippuvuoden aikana asuntoja on saattanut tulla liikaakin joillekin seuduille, mutta pääkaupunkiseudulla rakentaminen vielä jatkuu.
 – Kaupungistumistrendi tulee voimistumaan. Tässä on lumipalloefekti, kun pikkupaikkakunnilla väki vähenee, hiipuvat palvelutkin.
 Varoituksia velasta ja hinnoista
 Suomen Pankissa asuntojen hintoja tarkkaillaan erityisesti velkaantumisen takia. Suomi on jo saanut  tukistuksen Euroopan järjestelmäriskikomitealta .
 Euroopan keskuspankin yhteydessä toimiva valvoja on varoittanut, että kotitalouksien velkaantumisen voi johtaa siihen, että pienikin luottamuksen heikentyminen saa velkaiset kuluttajat polkaisemaan jarrut pohjaan. Jarrutus pahentaisi hiipuvan talouden tilannetta entisestään.
 Tämä on yhtenä syynä siihen, että Suomessa halutaan  rauhoittaa velkaantumista velkakatolla .
 Useat muut Euroopan maat saivat puolestaan varoituksen asuntomarkkinoiden ylikuumentumisesta.
 Putkuri muistuttaa blogissaan  ekonomistien vanhasta viisaudesta: "Finanssikriisit ovat nousukausia, jotka ovat päättyneet romahdukseen –  booms gone bust ."
 Juuri siksi nolla-alkuinen ja tasaisen tylsä hintakehitys on eduksi.

Asuntojen hintojen nousu Suomessa on koko Euroopan toiseksi hitainta – ja se on hyvä, sanoo jopa asuntorakentaja


Summary: Esimerkiksi vetouistelupien myynti on kasvanut rajusti. Eniten moitteita saavat ravustajat luvattomasta pyynnistä.

Hämeen kalatalouskeskus on viime vuosina tehostanut määrätietoisesti kalastuksenvalvontaa Etelä- ja Keski-Päijänteellä. Valvontamäärät ovat kasvaneet muutaman vuoden ajan runsaan kymmenen prosentin tahdilla. Viime vuonna valvontatunteja kertyi kalatalouskeskuksen tekemänä 120, tänä vuonna hieman enemmän. Lisäksi alueen osakaskunnat tekevät omaa valvontaa.
 Rahaa valvontaan tulee osakaskunnilta, ja muun muassa Kalatalouden Keskusliitto rahoittaa tänä vuonna virtavesien valvontaa.
 Päijänne on Etelä-Suomen suosituimpia uistelukohteita. Kalastajia tulee pääkaupunkiseudulta ja Tampereen suunnalta. Lokakuisena sunnuntaina Päijänteen Tehinselän alueella kiertelee parikymmentä uisteluvenettä. Kalastuksenvalvojat sukkuloivat omalla veneellään niiden välillä kyselemässä lupia. Ja niitä löytyy.
 – Jokaisella veneellä oli luvat kunnossa. Pari huomautusta jouduimme antamaan siitä, että käytössä oli enemmän vapoja, kuin luvat sallivat, summaa kalatalousneuvoja  Marko Puranen  Hämeen kalatalouskeskuksesta.
 Hämeen kalatalouskeskus on lisännyt kalastuksenvalvontaa Päijänteellä. Tässä valvojat ovat Tehinselällä. Mika Moksu / Yle
 Satunnaiset kalastajat ja ravustajat riesana
 Ahkera valvonta on lisännyt myös lupien kysyntää. Esimerkiksi vetouistelulupien määrä kaksinkertaistui vuosien 2016-2018 aikana.
 Aktiivisimmat kalastajat ovat myös aktiivisimpia lupien hankkijoita. Eniten lupien puuttumisesta joudutaan huomauttamaan mökkilaiturilla tai soutuveneessä virvelöivää satunnaista kalastajaa. Silloinkin lupien puuttuminen johtuu usein tietämättömyydestä. Pyydyskalastajien kohdalla yleisin huomautuksen syy on se, että pyydysmerkeistä ei löydy kalastajan yhteystietoja, kuten laki vaatisi.
 Ylilyöntejäkin sattuu.
 – Tiedämme, että lakia rikotaan tahallisestikin, ja eräissä salakalastustapauksissa on mukana myös taloudellisen hyödyn tavoittelua, Puranen sanoo.
 Isompi riesa Päijänteellä on luvaton ravustus. Pelkästään tänä vuonna kalastuksenvalvojat ovat takavarikoineet kymmeniä luvattomia rapumertoja.
 – Puhutaan varmasti tuhansista rapumerroista, joita tässä eteläisen Päijänteen alueella kauden aikana, joten kyllä sinne sopii sekaan paljon luvattomiakin, Puranen sanoo.
 Kalastusluvissa määritellään esimerkiksi se, kuinka montaa vapaa saa käyttää samanaikaisesti.  Mika Moksu / Yle
 Rauhoitetuista kaloista voi tulla iso lasku
 Kuluva syksy on ensimmäinen, kun rauhoitetun kalan saaliiksi ottamisesta voi saada mojovan laskun. Kalastuslaissa rauhoitetuille kaloille on  määritelty korvausarvot, jotka ovat enimmillään useita tuhansia euroja . Se tuo uuden ulottuvuuden kalastuksenvalvontaan. Syksyllä valvonnan rooli korostuu, koska esimerkiksi taimenen kalastus on kiivaimmillaan.
 Saaliksi saa ottaa istutetun kalan, jolta lohikaloille tunnusomainen rasvaevä on leikattu pois. Luonnossa syntynyt rasvaevällinen taimen on rauhoitettu. Kalastuksenvalvojat eivät kuitenkaan saa mennä tutkimaan kalastajien veneitä, mutta näkyvillä oleva laiton saalis voi poikia rangaistuksen.
 – Nämä korvausarvot ovat niin korkeita, että kun saamme ennakkotapauksia niistä, vähenee arvokalojen salakalastus varmasti, Puranen uskoo.

Salakalastajista on tullut harvinaisuus Päijänteellä – nyt valvonta puree


Summary: Pyöräilyn suurimmat edut ovat asioissa, joista ei yleensä puhuta, sanoo Suomessa vieraillut pyöräilyprofessori..

Hollantilaisen  Marco te Brömmelstroetin  ”Cycling Professor”-tilillä on  Twitterissä  yli 30 000 seuraajaa. Kaupunkipyöräilyn ymmärtämistä voi opiskella te Brömmelstroetin johdolla Amsterdamin yliopistossa.
 Viikonloppuna professori vieraili Suomessa. Hän osallistui Pyöräliiton järjestämään VeloFinland-tapahtumaan Espoon Otaniemessä. Pyöräilyprofessorin aiheena Suomessa oli, että meidän on muutettava tapaa, jolla liikenteestä puhutaan tai mikään ei muutu.
 Nimi ”Cycling Professor” tai hollanniksi ”fietsprofessor” on aiheuttanut te Brömmelstroetille myös harmia. Mies on kotimaassaan varsin tunnettu. Monille hän on rasittava pyöräilyaktivisti, jonka työ pitää yrittää saattaa naurunalaiseksi.
 – En edes ole niin kovin kiinnostunut pyöräilystä. Olen sosiaalitieteilijä, joka työskentelee liikkumisen parissa. Olen aktiivipyöräilijä, mutta akateemisesti en ole pyöräilyaktivisti. Olen kiinnostunut kaupungeista. Käytän pyöräilyä linssinä, jonka läpi katson urbanisoitumista.
 Amsterdamissa pyöräily on yleistä, mutta ei ole ollut aina. 50 vuotta sitten pyöräily uhkasi loppua kaupungista kokonaan. Pyöräily lisääntyi vasta vuoden 1975 jälkeen uudelleen.   Marcin Rogozinski / AOP
 Marco te Brömmelstroetin  Urban Cycling Institute  tutkii, kuinka kaupungit vaikuttavat pyöräilyyn ja kuinka pyöräily kaupunkeihin. Professori toivoo, että pyöräilyn akateemiselle tutkimukselle saisi enemmän huomiota.
 – Olemme juuri kirjoittamassa yhteenvetoa, että pyöräily on täysin ylitutkittua tällä hetkellä. Niin moni opiskelee pyöräilyyn liittyviä asioita nykyään. Minulle pyöräily on niin paljon muutakin kuin kysymys siitä, miksi ihmiset pyöräilevät tai eivät pyöräile.
 Vaikeaa asiaa voi helpottaa vitsillä
 Pyöräilyprofessori tietää hyvin, kuinka liikennesääntöjä huonosti noudattavat pyöräilijät käyvät ihmisiä hermoon. Marco te Brömmelstroet sanoo, että vika voi olla siinä, että liikennesäännöt on suunniteltu aikana, jolloin autoilu dominoi. Sellaiset säännöt eivät enää vastaa nykykaupunkien menoa.
 Puhumme liikkumisesta sata vuotta vanhoilla käsitteillä. Se ei auta meitä muuttumaan, vaan tukee nykyistä kehitystä.  Marco te Brömmelstroet
 Kun te Brömmelstroet haluaa kuvailla, kuinka liikennesuunnittelussa lähtökohtana on aina ollut autoilijoiden mahdollisimman sujuva liikkuminen, hän saattaa kertoa vitsin.
 – Autoilija, pyöräilijä ja jalankulkija menevät baariin. Baarin pöydällä on 12 olutta. Autoilija ottaa kymmenen olutta ja huikkaa sitten jalankulkijalle, että varo, pyöräilijä yrittää ottaa sinun oluen.
 Pyöräilyprofessorin mukaan yhteiskäyttöpyörät eivät ole pelkästään myönteinen asia. Yhteiskäytössä pyöräilystä tulee kuluttamista ja pyöräilijästä palvelua ostava asiakas.    Tiina Jutila / Yle
 Vitsin opetus on, että jos pyöräilylle on tarvittu lisää tilaa, se on raivattu jalankulkijoilta. Professori toteaa, että jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden välillä on paljon ristiriitoja, mutta kummatkaan eivät näe sitä varsinaista elefanttia huoneessa.
 – Ehkäpä jalankulkijat ja pyöräilijät voisivat yhdistää voimansa. Insinöörit ja suunnittelijat voisivat päätyä siihen, että mitäpä jos heidän tarpeensa olisivatkin vaihteeksi hallitsevia.
 Pyöräilijä jäi auton alle
 Urban Cycling -instituutissa tehdään tällä hetkellä tutkimusta, kuinka liikenneonnettomuuksista raportoidaan Hollannin mediassa. Tutkijat ovat käyneet läpi 370 uutisartikkelia.
 – Jostakin syystä uutisissa ihminen on etäännytetty varsinkin, jos kyse on ajoneuvon kuljettajista. Suurimmassa osassa puhutaan uhrista niin, että jalankulkija kuoli tai pyöräilijä loukkaantui törmäyksessä autoon tai rekkaan. Se on lähes koneellinen tapa ilmaista, mitä on tapahtunut.
 Kööpenhamina on Euroopan suurimpia pyöräilykaupunkeja.  Glyn Thomas / AOP
 Professori muistuttaa, että käytetty kieli vaikuttaa siihen, kuinka kuvailemme maailmaa. Kieli muokkaa käsityksiämme.
 – 60-80 prosenttia sanoista on kielikuvia. Asiat ovat liian monimutkaisia, jotta niistä voi puhua yksinkertaistamatta.
 Liikenteessä tällaisella kielenkäytöllä on te Brömmelstroetin mukaan perinteet ajalta, jolloin katuverkkoa rakennettiin 1920-luvulla ja autolobbareiden oli taisteltava saadakseen autoilu yleistymään. Autoteollisuudella oli läheiset suhteet mediaan ja huomio pyrittiin kääntämään pois autoilun aiheuttamista onnettomuuksista.
 – Puhumme liikkumisesta sata vuotta vanhoilla käsitteillä. Se ei auta meitä muuttumaan, vaan tukee nykyistä kehitystä.
 Pyöräilykaupunki mutta huono pyöräkaupunki
 Marco te Brömmelstroet ei mielellään vastaa kysymyksiin kuten, pitäisikö vaikkapa Helsingissä pyöräillä enemmän. Professorin mukaan todellinen kestävä kehitys ei synny yksittäisistä tekijöistä kuten hiilidioksidipäästöistä, ruuhkista tai turvallisuudesta.
 – Minua kiinnostaa myös sosiaalinen kestävyys eli se, kuinka paljon olet tekemisissä muiden ihmisten kanssa, kuinka ihmiset saa pois lokeroistaan. Se voisi olla tärkeää yksinäisyyden torjunnassa, joka on ongelma eri puolilla maailmaa.
 Suomessakin on huomattu, että yhä useampi lapsi ei osaa tai saa ajaa polkupyörällä.  Tiina Jutila / Yle
 Ja te Brömmelstroetin toinen tärkeä näkökulma on lasten itsenäistyminen. Se tiedetään, että lasten kuljettaminen autolla joka paikkaan kumuloituu. Kun tarpeeksi moni vie lapsensa kouluun ja harrastuksiin autolla, kohta loputkin vievät. Se saattaa tarkoittaa, että pyöräily voi olla uhattuna.
 – Jos emme ymmärrä miksi tämä on tärkeää, huomaamme kohta menettävämme pyöräilyn taidon. Mitä myöhemmin lapset aloittavat pyöräilyn, sitä vaarallisempaa se on heille. He itsenäistyvät huonommin, ja se on ongelma.
 Vielä professori ei tiedä kovinkaan paljon itsenäisen pyöräilyn vaikutuksesta lasten kehitykseen, mutta jotain tiedetään jo nyt. Hollannissa lapset pyöräilevät pienestä pitäen ja ymmärtävät sen vuoksi paremmin miten kaupunki toimii. Fyysisesti aktiiviset lapset hahmottavat ympäristön paremmin.
 – Pyöräilystä puhutaan ruuhkien ratkaisijana, mutta silloin ongelmia ratkaistaan esimerkiksi rakentamalla nopeita pyöräväyliä. Jos pyöräily koettaisiin tärkeäksi lasten itsenäistymisen vuoksi, se taas johtaisi enemmän autottomien kaupunkien tai koulualueiden suuntaan.
 Marco te Brömmelstroet toteaakin, että hyvänä pyöräilykaupunkina itseään pitävä kaupunki voikin olla sellainen, jossa lapset ovat lopulta vähemmän vapaita.
 – Jos ajattelu ei muutu, pyöristä tulee ainoastaan pikkuisia autoja.
 Lue myös:   Kansalaistaito hiipumassa – Yhä useampi lapsi ei osaa ajaa polkupyörällä

Pyöräilyprofessori te Brömmelstroetin mukaan pyöräilyä tutkitaan liikaa: ”Jos ajattelu ei muutu, pyöristä tulee ainoastaan pikkuisia autoja”


Summary: Presidentti Evo Moralesin politiikan katsotaan pahentavan metsäpalotilannetta.

Eteläamerikkalaisessa Boliviassa rankkasateet ovat sammuttaneet valtavia tuhoja aiheuttaneet maasto- ja metsäpalot. Satelliittikuvista ei enää näy palavia alueita, kertovat Santa Cruzin maakunnan viranomaiset.
 Palot alkoivat Brasiliaan rajautuvalla Chiquitanian alueella jo toukokuussa, mutta ne laajenivat rajusti elokuussa.
 Arvioiden mukaan palot ovat tuhonneet neljä miljoonaa hehtaaria eli 40 000 neliökilometriä ruohomaata ja metsää. Ala vastaa suuruudeltaan Uudenmaan, Varsinais-Suomen, Satakunnan ja Hämeen maakuntien yhteenlaskettua pinta-alaa.
 Suuri osa palaneesta seudusta on ollut luonnonsuojelualuetta.
 Viranomaiset varoittavat, että vaikka sateet ovat nyt ohi, auringonpaiste ja kuuma sää palaavat, mikä kasvattaa palojen riskiä. Alueelle oli siirretty 5 000 armeijan sotilasta sammutustöihin. He jäävät varmistamaan, ettei uusia paloja syty.
 Itäisessä Boliviassa asuu paljon alkuperäisväestöä. He ovat olleet vihaisia presidentti  Evo Moralesille  ja maan hallitukselle, koska katsovat nykyisen politiikan aiheuttavan holtittomia maastopaloja.
 Maastopaloja sytyttävät maanviljelijät, jotka raivaavat tulen avulla uutta viljelymaata. Moralesin hallitus on antanut maanviljelijöille luvan laajentaa kunkin tilan poltettavaa alaa viidestä hehtaarista kahteenkymmeneen hehtaariin.
 Bolivian puolustusministeri  Javier Zabaleta  on syyttänyt myös "sabotöörejä", jotka sytyttävät palot uudestaan sen jälkeen, kun sotilaat ovat saaneet ne sammumaan, kertoo  Britannian yleisradio BBC .
 – Tämä on makaaberia leikkiä. Me sammutamme tulen, mutta perässämme tulee ihmisiä, jotka sytyttävät ne uudestaan.
 Perjantaina sadat tuhannet ihmiset marssivat Bolivian kaupungeissa vastustaakseen Moralesia ja hänen hallitustaan. Boliviassa järjestetään presidentinvaalit 20. lokakuuta.
 Amazonian sademetsää tuhoutunut tänä vuonna ennätystahtiin – metsäpalojen määrä on vähentynyt syyskuun alussa

Sateet sammuttivat kaksi kuukautta raivonneen maastopalon Boliviassa


Summary: Presidentti Erdoğan haluaa siirtää miljoonia Turkissa asuvia syyrialaispakolaisia kurdien asuttamille alueille Koillis-Syyriaan.

Nyt kun Yhdysvallat on näyttänyt Nato-kumppanilleen Turkille vihreää valoa sen hyökkäykselle Koillis-Syyriaan, Turkki toivoo suunnitelmansa "turvavyöhykkeestä" olevan lähempänä toteutumista.
 Ennen Yhdysvaltojen äkillistä ilmoitusta Turkin suunnitelmat näyttivät hyvin kaukaisilta, elleivät utopistisilta.
 Turkin hallinto on pitkään uhannut tunkeutuvansa Koillis-Syyriaan omin voimin tyhjentämään alueen kurditaistelijoista. Tämän jälkeen se haluaa siirtää Turkista syyrialaispakolaisia alueelle rakennettaviin uusiin kaupunkeihin.
 Turkki itse partioisi alueella ja estäisi näin kurdien itsehallinnon, jota kurdit ovat jo vuosia rakentaneet.
 – Olimme jo sanoneet, että jonain päivänä voimme iskeä varoittamatta. Olemme yhä päättäväisiä tässä asiassa, sanoi presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  maanantaina.
 Turkin Nato-jäsenyyttä voi uhata jäädyttäminen
 Turkki sanoo aikovansa hyökätä Eufrat-joen itäpuolella sijaitsevalle alueelle, joka on historiallisesti ollut kurdien asuttama. Sinne siirrettäväksi kaavaillut syyrialaispakolaiset taas ovat valtaosin sunniarabeja ja kotoisin muualta Syyriasta.
 Yhdysvallat oli tähän mennessä torjunut ajatuksen ja tukenut alueen kurditaistelijoita niiden voitokkaassa kampanjassa Isisiä vastaan.
 Kurdit kokevatkin tulleensa nyt hylätyiksi, kun tavoite on pääosin saavutettu ja kurdeilla on käsissään satoja ulkomaalaista Isis-vankeja. Näitä vankeja harva eurooppalainen maa haluaa takaisin.
 Lisäksi Valkoisen talon tiedotteessa todettiin maanantaina, että Isis-taistelijat olisivat tästä lähtien "Turkin vastuulla" – kurdien mielestä tämä olisi iso takaisku koko Isisin vastaiselle sodalle.
 Kongressi ei ollutkaan Trumpin näyttämästä vihreästä valosta mielissään ja saattaa uhata nyt Turkkia pakotteilla ja jopa Nato-jäsenyyden jäädyttämisellä.
 Kuinka pitkälle Turkki menee yksin?
 Erdoğan on saanut presidentti  Donald Trumpin  puolelleen Yhdysvaltojen puolustus- ja ulkoministeriöiden vastustuksesta huolimatta. Siitä ei ole kuitenkaan tietoa, kuinka pitkälle Yhdysvallat antaa Turkin mennä.
 – Ottaen huomioon kuinka kuumana pinnan alla kytevä vihanpito Yhdysvaltain ja Turkin välillä on muhinut, tähän asti molemmat osapuolet ovat ovat olleet hyvin varovaisia. Kumpikaan ei halua tehdä mitään, mikä aiheuttaisi korjaamattoman vaurion suhteisiin, arvioi Marshall Fundi -ajatushautumon vieraileva tutkija  Nicholas Danforth  Ylelle Istanbulissa.
 Ei ole esimerkiksi selvää, vetäytyvätkö Yhdysvaltain joukot pysyvästi pois Koillis-Syyriasta vai pysyttelevätkö he ainoastaan pois tieltä, kun Turkki tyhjentää alueen kurditaistelijoista.
 Joko kurditaistelijat ovat nyt todella suuressa pulassa ja yksin Turkkia vastaan – tai sitten tilanteen taustalla on vielä paljon neuvoteltavaa. Marraskuussa Erdoğan ja Trump tapaavat Valkoisessa talossa keskustellakseen vyöhykkeestä.
 Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan (oik.) on saanut Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin tuen Syyriaan kohdistuvaan sotilasoperaatioon. Tatyana Zenkovich / EPA
 Kurdit vannoivat puolustautuvansa
 Turkin "turvavyöhyke" ei tule olemaan aivan yksinkertainen toteuttaa, jos maa aikoo viedä sen loppuun asti yksin.
 Aivan ensimmäiseksi Turkki haluaa Koillis-Syyrian raja-alueen tyhjäksi kurditaistelijoiden johtamista SDF-joukoista, joissa kurdien oma YPG-järjestö on hallitseva ryhmä.
 YPG:n kurditaistelijat toimivat Turkin mukaan PKK-kurdijärjestön alaisuudessa ja ovat siksi uhka Turkille. Kokeneilla PKK:n taistelijoilla oli ainakin takavuosina iso rooli syyrialaiskurdien kouluttamisessa ja taistelujen johtamisessa sekä yhteinen ideologia.
 Kurditaistelijoiden johtamat ja Yhdysvaltojen tukemat SDF-joukot vannoivat maanantaina puolustavansa Rojavaksi kutsumaansa kurdien itsehallintoaluetta vaikka ilman Yhdysvaltoja.
 – SDF puolustaa Koillis-Syyriaa loppuun asti, SDF:n korkea-arvoinen edustaja  Mustafa Bali  ilmoitti Twitterissä.
 Tätä ei ole syytä epäillä: kurdijoukot laittoivat kaikkensa peliin silloinkin, kun Isis-taistelijat hyökkäsivät kurdien kyliin ja kaupunkeihin. Myöhemmin kurdijoukot valloittivat Isisiltä suuria alueita.
 Mutta kurditkin tietävät, että ilman Yhdysvaltoja johtamia ilmahyökkäyksiä tilanne olisi voinut olla toinen.
 Sotaoperaatiolla muita tavoitteita kotona?
 Turkki ei ole onnistunut nitistämään PKK:ta jo 35 vuotta kestäneessä sodassa. Turkin kurdipuolue HDP varoittikin, että sota Syyriassa voisi heijastua Turkkiin ja vaikeuttaa rauhan toteutumista.
 Turkin kurdiopposition mielestä hyökkäys olisi ennen kaikkea tarkoitettu kotimaan politiikan käyttöön: Erdoğanin AK-puolue tietää mielipidemittausten osoittavan puolueen suosion laskeneen rajusti vuoden sisällä.
 – Uudella sotaoperaatiolla hallinto haluaa vahvistaa epävakaaksi käynyttä valtaansa, sanoi  Saruhan Oluç  HDP-puolueesta maanantaina televisiopuheessa.
 Turkin aiemmat isot operaatiot Syyriassa tarjosivat hallinnolle syyn käyttää kovia otteita oppositiota ja ylipäätään arvostelijoita vastaan.
 Kurdijoukkoja hautajaissattueessa Kobanessa Syyriassa. Sedat Suna / EPA
 Turkki visioi Syyriaan uusia kaupunkeja
 Erdoğan visioi Turkin rajaa myötäilevälle, 480 kilometrin pituiselle ja Syyrian puolella 30 kilometrin syvyyteen ulottuvalle alueelle kokonaisia kaupunkeja ja kyliä.
 Niihin lähetettäisiin asumaan yli puolet Turkissa on parhaillaan asuvasta 3,6 miljoonasta syyrialaista pakolaista.
 Ensimmäisessä vaiheessa pohjoiseen Syyriaan perustettaisiin kymmenen kaupunkia ja niiden yhteyteen 140 kylää. Kyliin Turkki rakentaisi muiden muassa sataneliöisiä asuntoja maatilkkuineen ja navettoineen, kouluja, sairaaloita, moskeijoita ja urheilukenttiä.
 Mutta viimeistään tässä Turkilla tulisi vastaan uusi ongelma. Hanke maksaisi 24 miljardia euroa, johon Turkki tarvitsisi varat ulkomailta – presidentti Erdoğan onkin jo kampanjoinut maailmalla kerätäkseen rahat kokoon.
 – Voimme helposti asettaa turvavyöhykkeelle yhdestä kahteen miljoonaa pakolaista, Erdoğan sanoi YK:n yleiskokouksessa pitämässään puheessa syyskuun lopulla.
 Kyseessä ei kuitenkaan ole mikään helppo projekti, sillä merkittävä osa Turkin syyrialaisista pakolaisista ei ole kotoisin Koillis-Turkista, jota asuttavat suureksi osaksi kurdit.
 Syyrian yhtenäisyys vaarassa
 Turkki on jo toteuttanut omia rajoitettuja operaatioitaan Pohjois-Syyriassa, mutta tällä kertaa panokset olisivat paljon kovemmat.
 Turkilla ei näillä näkymin ole yhtäkään liittolaista, joka uskoisi turvavyöhykkeen olevan hyvä ratkaisu Syyrian sisällissodan tässä vaiheessa.
 – Sekä Yhdysvallat että Venäjä voivat ymmärtää Turkin perustellut huolet siitä, mitä tulee (PKK:n) terrorismiin, mutta ne haluavat myös nähdä Syyrian säilyvän alueeltaan yhtenäisenä, sanoi Turkissa asuva syyrialaistutkija  Omar Kadkoy  riippumattomasta TEPAV-tutkimuslaitoksesta Ankarassa.
 – Suurin osa Turkin syyrialaisista ovat kotoisin Alepposta. Historiallisesti tuo nimenomainen alue on kurdien asuttama, ja miljoonien sunniarabien tuomista alueelle tuskin voitaisiin pitää yksinkertaisesti syyrialaisten paluun edistämisenä kotimaahansa, Kadkoy sanoi.
 Yhdysvaltalaissotilaita turkkilaisen panssariajoneuvon vierellä al-Hashishan kylässä Syyriassa. Delil Souleiman / AFP
 Euroopan suurin huoli on se, ettei unioniin tule enempää pakolaisia. Tämä onkin tarjonnut Turkille mahdollisuuden aina tarvittaessa uhata rajojen avaamisella pakolaistulvalle Eurooppaan, jos sitä ei auteta turvavyöhykkeen perustamisessa.
 Obama ei vakuuttunut
 Erdoğan esitti turvavyöhykeideansa ensimmäisen kerran Yhdysvaltain silloiselle presidentille  Barack Obamalle , kun Syyriasta alkoi toden teolla tulvia pakolaisia Turkkiin.
 Turkki itse tuki oppositiotaistelijoita Syyrian presidenttiä  Bashar al-Assadia  vastaan, mutta opposition rintama hajaantui ja radikaalit islamistiryhmät alkoivat dominoida sotaa Pohjois-Syyriassa.
 Tuolloin ajatuksena oli että turvavyöhyke olisi auttanut kumoamaan Assadin hallinnon ja että Turkki ja Yhdysvallat olisivat toteuttaneet sen yhdessä.
 Obama ei ajatukselle lämmennyt.
 Lue lisää:
 Syyrian kurdit varoittavat Turkin hyökkäyksen vaaroista: Isis-vankien ja al-Holin vartiointiin ei riitä sotilaita, jos Turkki iskee kurdialueelle
 USA:ssa Trumpin liittolainen vaatii presidentin Syyria-päätöksen kumoamista, Grahamin mukaan kurdien hylkääminen tahraa Yhdysvaltain kunnian
 Turkki siirsi sotakalustoa suunnittelemalleen "turvavyöhykkeelle" Syyriaan

Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?