Summary: Pääsiäiselle löytyy majoitustilaa vielä useammasta hiihtokeskuksesta, tosin Kittilän  Levillä on täyttä.

Lapin hiihtokeskusten huippusuosio on paikoitellen taantunut viime talvesta. Soitimme neljään keskusvaraamoon, joista useammasta arvioitiin, ettei majoitusmyynti ole kasvanut pian loppuvan talvisesongin aikana enää edellisen vuoden tahtiin.
 Syyksi arvioidaan ainakin sitä, että lunta on riittänyt tänä talvena etelämpänäkin. Myös normaaliin kausivaihteluun vedotaan.
 Visit Pyhä-Luostolta arvioidaan tämän talven kasvun olevan muutaman prosentin luokkaa, joka on edellisen kauden vauhtia selvästi alempi.
 Useampaa majoituskohdetta välittävästä Lomarenkaasta arvioidaan Lapin laskettelukeskusten varausmäärien olevan jopa pienempiä kuin viime vuonna. Lomarengas Oy:n liiketoimintajohtaja  Juha Purhonen  kertoo, että heillä tammi–helmikuu, ja maaliskuukin ovat olleet miinusmerkkisiä. Huhtikuu näyttäisi kuitenkin piristävän kautta, kun pitkä loma osuu nyt kuun loppuun.
 – Pääsiäinen on nyt huhtikuussa, vuosi sitten se oli maaliskuussa. Pääsiäinen tulee tasoittamaan talvea, mutta hieman jäämme aiemmista varausmääristä.
 Muutama vuosi aiemmin esimerkiksi  Levillä oli huhtikuussa hiljaista .
 Myös Inarin Saariselällä tammikuu oli edellistä vuotta hiljaisempi, kertoo Saariselän keskusvaraamo Oy:n toimitusjohtaja  Antti Kanerva . Mutta lunta riittää edelleen, ja sen uskotaan tasoittavan tilannetta.
 – Rinteet ovat auki äitienpäivään saakka, Kanerva kertoo.
 Levillä uskotaan pääsiäisen piristysvaikutukseen
 Kittilän Levillä tämä talvi näyttää yhtä hyvältä kuin edellinenkin, vaikka alkutalvi olikin lumeton. Näin arvioi Levin matkailu Oy:n vt. toimitusjohtaja  Yrjötapio Kivisaari .
 Hänen mukaansa kasvua on ollut nyt kuutisen prosenttia edelliseen tilikauteen verrattuna.
 – Näyttää edelleen hyvältä. Uskomme, että lumi pysyy pitkälle kevääseen maassa. Rinteet ovat vielä vapun jälkeen hetken auki, Kivisaari sanoo.
 Hienoista laskua Levinkin luvuissa näyttää olevan viime vuosista, sillä vielä keväällä 2017 kerrottiin  majoitus- ja palvelumyynnin kasvun olleen yli kymmenen prosenttia .
 Tunturimökkejä rajoitetusti jäljellä
 Levillä on jo täyttä pääsiäisenä.
 – Useampi kuukausi sitten on ollut jo se tilanne, että vain haja-asuntoja on löytynyt tunturista. Vapaana on ollut vain sellaisia, joissa on ollut viikon rajoite.
 Kivisaari kehuu myös pääsiäisen hyvää ajankohtaa Lapin matkailun kannalta.
 Pyhä-Luostolla löytyy vielä yksittäisiä vapaita mökkejä.
 – Ehkä pikkuisen joutuu joustamaan etäisyydessä palveluihin, Visit Pyhä-Luoston toiminnanjohtaja  Anu Summanen  kertoo.
 Lomarenkaallaa löytyy yksittäisiä Lapin laskettelukeskusten lähellä olevia mökkejä. Kauempaa majoitusta löytyy runsaammin, noin 15 prosenttia tarjonnasta. Saariselältä taas kerrotaan, että tällä hetkellä on vielä monentasoista majoitusta saatavilla.

Majoitusmyynnin kasvu on hidastunut Lapin laskettelukeskuksissa – Etelä-Suomessa riitti lunta omiksi tarpeiksi


Summary: Hallitusohjelma on ympäripyöreä, eikä yksikään kolmesta puolueesta todella tiedä, miltä sen tuleva politiikka näyttää, sanoo kokenut politiikantutkija.

Viron viralliset hallitusneuvottelut olivat ehtineet olla käynnissä vuorokauden, kun vaalien kakkonen, keskustapuolue, ja sen kumppaneiksi ryhtyneet EKRE ja Isänmaa kertoivat julkisuuteen omasta hallitusohjelmastaan ja salkkujaostaan. Sopimus allekirjoitetaan tänään maanantaina.
 Hallituspohjalla on uudessa parlamentissa eli riigikogussa 56 kansanedustajaa 101:stä.
 Niinpä maaliskuun alun vaalit voittaneella reformipuolueella ei käytännössä ole mahdollisuuksia hallituksen muodostamiseen, vaikka presidentti  Kersti Kaljulaid  antoi reformille neuvotteluvaltuudet uuden riigikogun järjestäydyttyä torstaina.
 Keskustavasemmistolainen keskustapuolue ja kansalliskonservatiivinen Isänmaa olivat kumppanit myös edellisessä hallituksessa, ja pääministerinä jatkaa keskustan  Jüri Ratas.
 Kolmantena vanhassa hallituksessa olivat sosiaalidemokraatit, jotka nyt siirtyvät oppositioon oikeistoliberaalisen reformin ohelle.
 Ensi kertaa hallitukseen nouseva Viron konservatiivinen kansanpuolue EKRE on voimakkaan oikeistopopulistinen. Neuvotteluissa jouduttiin vääntämään arvokysymyksistä, sillä keskustan ohella myös Isänmaa on arvoliberaalimpi kuin EKRE.
 Lehtien pääkirjoituksilta tyly tuomio
 Hallitusyhteistyö on riski kaikille kolmelle puolueelle, arvioi Tallinnan yliopiston politologi  Tõnis Saarts  Viron yleisradion  ERR:n uutisille . Siksi puolueiden julkistama hallitussopimus on ympäripyöreämpi ja paljon lyhyempi kuin Virossa yleensä, Saarts kommentoi.
 – Luulen, että siitä on jätetty tarkoituksella paljon pois, sillä yksikään kolmesta osapuolesta ei oikeasti tiedä, millaiseksi koalitio muodostuu ja millaista politiikkaa se tarkalleen alkaa tehdä, Saarts sanoi.
 EKRE on luvannut hillitä räikeitä puheita.
 Viron suurimpien päivälehtien maanantaiset pääkirjoitukset ovat samoilla linjoilla kuin Saarts. Ne toteavat jokseenkin yksimielisesti, että ohjelma on epämääräinen ja tavoitteeton.
 Eesti Päevaleht  pitää sopimusta kaikkien aikojen kyynillisimpänä ja äänestäjien pilkkana. Jossakin määrin suopea arvio on vain talouslehti  Äripäevalla.  Sen mukaan ohjelmassa on muutamia hyviä taloudellisia tavoitteita, "joitakin tuoreita perunanpaloja".
 Postimees  arvioi sopimuksen Isänmaan näköiseksi,  Õhtuleht  EKRE:n.  Uutisportaali Delfi  jakaa voittopisteistä EKRE:lle kaksi, Isänmaalle yhden ja keskustapuolueelle nolla ja ennustaa, että sopimyksen epämääräisyys tietää jatkuvia kiistoja.
 Tõnis Saarts arvioi yhdeksi avainkysymykseksi, aikooko EKRE jatkaa pisteiden keruuta kuohuttavalla puhetavalla. Puolueesta on lupailtu sen hillitsemistä.
 Hallitusneuvottelujen aikana EKRE sätti naislääkäreitä aborteista niin kovin sanoin, että presidentti vaati puoluetta pyytämään anteeksi. Abortin kieltämistä muutoin kuin terveydellisistä syistä EKRE ei hallitusohjelmaan saanut. Sinne kirjattiin vain perhesuunnittelun neuvontaohjelman laajentaminen.
 Opetusministerinä jatkaa keskustalainen Mailis Reps.  Valda Kalnina / EPA
 Naiset mainitaan vain parisuhdelaissa
 Tulevista 15 ministeristä vain kaksi on naisia, keskustan  Mailis Reps  ja Isänmaan  Riina Solman . Vanhassa hallituksessa naisia oli viisi.
 Naisten syrjäyttämisestä kertoo myös hallitusohjelma, suomii sosiaalidemokraattien puheenjohtaja  Jevgeni Ossinovski  sosiaalisessa mediassa.
 Ohjelmassa ei mainita sanallakaan sukupuolten tasa-arvoa, naisten vastaista väkivaltaa eikä edes sukupuolten palkkaeroa, joka on Virossa EU:n suurin, Ossinovski kirjoittaa.
 Naiset mainitaan vain parisuhdelakia koskevassa kohdassa. Sehän juuri onkin naisen tärkein tehtävä: olla miehensä puoliso, hän ironisoi.
 Virallisen parisuhteen salliminen muiden kuin miehen ja naisen välillä on ollut yksi oppositiopuolue EKRE:n äänekkäimmin vastustamista asioista. Hallituspuolue EKRE taipui kompromissiin, kun puolueiden kannat eivät neuvotteluissa ottaneet lähentyäkseen.
 Kansalaisille luvataan lisää kansanäänestyksiä
 Virossa tuli runsaat  kolme vuotta sitten voimaan laki , joka sallii samaa sukupuolta oleville pariskunnille rekisteröitymisen ja mahdollistaa muun muassa perheen sisäiset adoptiot. Toimeenpanevat asetukset ovat kuitenkin riigikogussa jäissä, mikä tekee tilanteesta yhä sekavan.
 Kompromissin mukaan lakia ei kumota eikä siihen tehdä muutoksia, mutta kansalaisille järjestetään kysely, jossa tunnustellaan heidän kantaansa.
 Tiedotusvälineiden teettämissä kyselyissä mielipiteet ovat jakautuneet jokseenkin kahtia. Jakolinja kulkee noin 50 ikävuodessa, ja nuorista suuri enemmistö on tasa-arvoisen lain kannalla.
 Hallitussopimuksessa luvataan kansalaisille myös aiempaa enemmän kansanäänestyksiä sekä mahdollisuus kansalaisaloitteeseen, mikä vaatii perustuslakimuutoksen.
 Rail Baltica -hanke jatkuu, Tallinnan ja Helsingin välistä tunnelia tutkitaan.
 EKRE on oppositiossa vaatinut myös muun muassa, että Viro luopuu Rail Baltica -hankkeesta. Puolue on puhunut niin ikään kriittisesti EU-jäsenyydestä ja peräänkuuluttanut Viron rajojen valvontaan puolustusvoimia.
 Hallitussopimuksen perusteella näihin asioihin ei ole tulossa muutoksia. Esimerkiksi Rail Baltican suhteen aiotaan muuttaa linjaa vain, jos EU ei rahoitakaan rataa siinä määrin kuin on luvannut.
 Maahanmuutostakaan ei syntynyt ohjelmaan monta merkintää. EKRE on Euroopan muiden oikeistopopulistipuolueiden tavoin hyvin maahanmuuttovastainen, mutta Viroon ei juuri ole pyrkinyt pakolaisia. Hallitussopimuksen mukaan Viro ei vastakaan suostu sitoviin pakolaiskiintiöihin.
 Entä eläkeläisten lisäsatanen?
 Suuri osa Viron venäjänkielisistä on perinteisesti äänestänyt keskustapuoluetta, ja vaalien alla keskusta piti esillä kansalaisuuden saamisen helpottamista ja venäjänkielisen perusopetuksen merkitystä. Hallitussopimuksessa niitä käsitellään ylimalkaisesti.
 Ohjelmassa jää hämäräksi myös se, toteutuuko keskustan lupaus pienten eläkkeiden täydentämisestä sadan euron kertasummalla, sillä se on kirjattu vain tavoitteeksi. Lähes puolet Viron eläkeläisistä elää suhteellisessa köyhyydessä.
 Vaalien alla puhuttiin paljon myös eläkemaksujen niin sanotun toisesta pylväästä. Siinä palkansaajan tuloista siirretään eläketilille kaksi prosenttia ja valtio tuplaa summan.
 Isänmaan mielestä käytäntö ei toimi ja pitäisi lopettaa. Sen sijaan ihmisiä pitäisi ohjata käyttämään investointitilejä. sopimuksessa pylvästä ei kaadettu, mutta vastedes se on vapaaehtoinen, mihin Isänmaa sanoi olevansa 90-prosenttisen tyytyväinen.
 Hallitussopimuksessa mainitaan myös Helsingin ja Tallinnan välinen tunneli. Hallitus sanoo tukevansa sen tutkimuksia ja analyyseja. Sopimuksen koko sisältö on luettavissa  ERR:n sivulta viroksi .
 Keskustasta lähti kansanedustaja
 EKRE kritisoi vaalien alla ministeriöiden määrää, mutta se säilyi neuvotteluissa ennallaan. Salkkujen sisältöä järjesteltiin, mutta ministeriöitä on edelleen 15. Uutena joukossa on väestöministerin virka, joka oli Isänmaan vaatimus.
 Isänmaan mukaan erityinen ministeriö antaa aiempaa paremman mahdollisuuden puuttua vanhenevan Viron väestörakenteen ongelmiin.
 Salkut jaettiin tasan kolmen puolueen kesken. Riigikogussa Isänmaalla on 12 paikkaa, EKRE:llä 19 ja keskustalla 35.
 Keskusta sai vaaleissa 36 paikkaa mutta menetti niistä viime viikolla yhden, kun tallinnalainen kansanedustaja  Raimond Kaljulaid  jätti ryhmän ja puolueen, koska ei voinut hyväksyä yhteistyötä EKRE:n kanssa.
 Isänmaalle päätyivät väestöministerin lisäksi painavat puolustus- ja ulkoministerin salkut, mikä on yhdelle puolueelle poikkeuksellinen yhdistelmä. Isänmaa isännöi myös oikeus- ja kulttuuriministeriöitä.
 Keskustalle tulevat pääministerin paikan lisäksi opetus- ja tiedeministerin, talous- ja liikenneministerin, sosiaaliministerin ja alueministerin virat.
 Virossa yleinen käsitys on, että Jüri Ratas torjui reformipuolueen ja valitsi kumppaniksi EKRE:n, jotta saa itse jatkaa pääministerinä.  Patrick Seeger / EPA-EFE
 EKRE:stä ovat tulevat sisäministeri, valtiovarainministeri, ympäristöministeri, maatalousministeri sekä ulkomaankauppa- ja IT-ministeri. Kaksi puolueen painavinta salkkua ovat isällä ja pojalla, EKRE:n puheenjohtajalla ja varapuheenjohtajalla  Mart ja Martin Helmellä .
 Hallituksen työn aloittaminen riippuu nyt siitä, kuinka nopeasti reformipuolueen  Kaja Kallas  luopuu oikeudestaan yrittää omaa hallituspohjaa.
 Ottaessaan tehtävän vastaan presidentiltä viime torstaina, hän sanoi käyttävänsä viikon keskustellakseen riigikogun jäsenten kanssa. Lain mukaan hänellä on kaksi viikkoa aikaa tuoda hallitus riigikogun äänestykseen.

Viron hallitukseen nousevat oikeistopopulistit vaativat  kumoamaan homoliittolain, kumppanit vastustivat – kansa saa ottaa kantaa


Summary: Havainnot hätänumeroon.

Tampereen Kissanmaalla on kateissa 8-vuotias poika.
 Poika oli poliisin mukaan viety Kissanmaan koululle aamulla kello kahdeksalta. Hän ei ole kouluun kuitenkaan mennyt jostain syystä..
 Tuntomerkit ovat neonvihreä/siniraitainen takki, mustat ulkohousut, vaaleat hiukset, pienikokoinen.
 Havainnoista pyydetään ilmoittamaan 112 hätänumeroon.
 Sisä-Suomen poliisi kertoo  asiasta Twitterissä.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Kahdeksanvuotias poika kateissa Tampereella: Vietiin koululle, mutta ei mennyt kouluun


Summary: Itseoppineen perinteenkerääjän oudot ja moniselitteiset kirjoitukset ovat tutkijan mukaan arvoitus, jossa riittää penkomista vielä pitkään. Tänään vietetään romanien kansallispäivää.

Käsiala on hieman haparoivaa ja lapsenomaista, mutta kirjeessä on varsin juhlava sävy.
 – Olen saanut arkistoonne 318 liuskaa Suomen romaniheimon aarteita. Se on sinänsä pieni määrä, mutta siinä pakassa on osa Suomen vaeltajaheimon arvoituksellista sydäntä. Se sydän on ollut vaarassa joutua haudatuksi unhon multaan, ja ilman sydäntä ei mikään kansa eikä heimo voi elää.
 Näin kirjoittaa itseoppinut kansanperinteenkerääjä  Matti Simola  kirjeessään Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran eli SKS:n kansanrunousarkistolle vuonna 1957. Simola lähetti vuosina 1957–1978 arkistolle satoja sivuja muistiinpanoja, joissa hän kuvaa muun muassa romanien mytologisia kertomuksia, sananlaskuja, tapakulttuuria, luontosuhdetta ja sivullisuuden kokemusta.
 SKS:n arkistotutkijan  Risto Blomsterin  mukaan aineistokokonaisuus on suuri arvoitus, jossa riittää arvioitavaa vielä pitkään.
 – Olen kirjoittanut kaikki hänen tekstinsä puhtaaksi ja tehnyt niistä yhden tieteellisen artikkelin, mutta vieläkin tuntuu, että tässä ollaan vasta ymmärryksen esiporteilla sen suhteen, mistä kaikesta niissä oikein on kyse.
 Perinteenkerääjä jo kuusivuotiaana
 Matti Simola syntyi Pöytyällä vuonna 1926. Hän oli itseoppinut perinteenkerääjä, joka kertomansa mukaan teki romaniväestöön liittyviä päiväkirjamerkintöjä jo kuusivuotiaana.
 Simola ei itse ollut romani, mutta hän tutustui romaniväestöön jo pikkupoikana kiertäessään isänsä mukana kaupantekomatkoilla.
 Romaneja Suomessa yli 500 vuotta Romanien historia Suomessa alkaa kirjallisten lähteiden perusteella 1500-luvun alkuvuosista. Suomen romaneihin luetaan nykyisin kuuluviksi noin 13 000 romania, joista noin 3 000 asuu Ruotsissa. Suuri osa Suomen romaneista eli harjoittamiensa elinkeinojen vuoksi kiertelevää elämää aina 1960-luvulle asti. Liikkuva elämäntapa jatkui osin tämän jälkeenkin. Itä-Euroopan muutosprosessit ja EU:n laajenemisesta 2000-luvulla alkanut itäeurooppalaisten romanien saapuminen maahan ovat osa romanien historiaa Suomessa. Romanien kansallispäivää vietetään ympäri maailmaa maanantaina 8. huhtikuuta.
 Simolan isä oli ennen 1930-luvun lamaa taannut tuttaviensa velkoja ja joutui niistä myöhemmin talousvaikeuksiin. Hän joutui luopumaan majatalon pitämisestä ja ryhtyi hankkimaan perheelleen elantoa kiertävänä kaupustelijana.
 Perhe muutti usein, ja isä teki kauppamatkoja eri puolille Suomea. Näillä matkoilla myös Matti Simolan tuntemus, kiinnostus ja kiintymys romaneja kohtaan syvenivät.
 Kiertävien romanien tavoin Simola ehti elämänsä aikana asua eri puolilla Suomea: hän oli kirjoilla ainakin Pöytyällä, Kaarinassa, Metsämaalla, Ypäjällä, Säkylässä, Somerolla ja Paimiossa.
 Tarkempia tietoja Simolan elämästä ja liikkeistä on vaikea saada, sillä hän eli elämäänsä varsin matalalla profiililla. Simolan siskontytär ei halunnut antaa haastattelua tätä juttua varten, koska hän arvelee, että Simola itse ei ollut kiinnostunut julkisuudesta.
 Myös Simolan ainutlaatuiset romaniperinnemuistiinpanot olivat pitkään vain hänen päiväkirjojensa kätköissä. Sinne ne olisivat todennäköisesti myös jääneet, ellei onnekas sattuma olisi puuttunut peliin.
 Yli 20 vuotta kestänyt arkistoyhteistyö
 Vuonna 1957 Simola päätti tuttavansa, opetusneuvos  Matti Kähärin  suosituksesta ottaa yhteyttä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuraan ja tiedustella, olisiko kansanrunousarkistolla kiinnostusta hänen kirjoituksiaan kohtaan.
 Kirjeen yhteyteen Simola liitti kirjaamiaan arvoituksia, sadun, mietelmän, sananlaskun sekä "muutaman sanan sällien kieltä".
 Matti Simola alkoi postittaa muistiinpanojaan SKS:n kansanrunousarkistoon vuonna 1957. Tarkoitusta varten hän tilasi tiedeakatemian keräilytoimistosta paperia. SKS Kansanrunousarkisto
 Arkistossa työskennellyt  Lauri Simonsuuri  piti kirjoituksia arvokkaina. Hän kertoi vastauskirjeessään, ettei seuran arkistossa ole minkäänlaista romanien perimätietoa. Tästä kirjeenvaihdosta alkoi yli 20 vuotta kestänyt yhteistyö, josta arkisto maksoi Simolalle myös korvauksia.
 Oli enemmän tai vähemmän sattumaa, että Simola päätti lähettää tekstejään arkistolle. Hän ei missään elämänsä vaiheessa nostanut esille tekemisiään, eikä Risto Blomsterin arvion mukaan edes monet Simolan läheiset tai tuttavat tienneet tämän harrastuksesta.
 Vielä suurempana sattumana voidaan pitää sitä, että ensimmäisen kirjeen luki Lauri Simonsuuren kaltainen henkilö, joka suhtautui sirpaleiseen materiaaliin kiinnostuksella ja kunnioituksella.
 Simolan "oudot" kirjoitukset keruun lähtökohdaksi
 Matti Simolaa voidaan pitää uranuurtajana romaniperinteen keruussa Suomessa. Kun SKS:n arkistossa alkoi systemaattisempi romaniperinteen keräystyö 1960-luvun lopulla, Simolan aineistot otettiin kenttätöihin lähteneiden kerääjien lähtökohdaksi.
 – Niiden pohjalta tehtiin kysymyslistoja ja temaattisia luetteloita, mutta vastaukset kentällä olivat usein tyrmistyneitä ja hämmentyneitä, että ei tuo sanonta ainakaan täältä meiltä ole, Risto Blomster sanoo.
 Tämän vuoksi Simolan kirjoituksia on pidetty tutkijapiireissä hieman outoina ja osin epäluotettavina.
 Blomsterin mukaan tähän on kuitenkin looginen syy. Simola keräsi aineistoa ympäri Suomea aina Utsjoelta Helsinkiin ja Ahvenanmaalta Karjalaan. Hän liikkui erityisesti kauppaa tekevien ja paikkakuntaa vaihtavien romanien matkassa.
 – Nämä myöhemmät kerääjät ovat siis todennäköisesti kysyneet vaikkapa Pohjanmaalla Karjalan romanien perinteisiin liittyviä asioita, eivätkä länsisuomalaiset romanit ole välttämättä tunnistaneet Karjalan alueen nimiä, paikkoja tai sanontoja. Epäilemättä siitä syntyy vähän outo leima ja ajatus.
 Lisäksi osa Simolan jututtamista romaneista on ollut Suomeen siirtyneitä venäläis- ja unkarilaistaustaisia romaneita, jolloin osa kerronnan teemoista on sijoittunut Suomen rajojen ulkopuolelle. Esimerkiksi maininnat tanssivista karhuista ja kattilanpaikkaajista viittaavat kalderash-romaniryhmän tarinaperinteeseen.
 Tutkija Risto Blomster tuntee Matti Simolan romaniperinnekokoelman läpikotaisin. Vesa Marttinen / Yle
 Yhtäläisyyksiä J. K. Harjun kanssa
 Matti Simolan keruutyöstä tulee väistämättä mieleen paremmin tunnettu itseoppinut perinteenkerääjä  Johan Knut Harju  (1910–1976), joka teki keruutyötään kaltaistensa Helsingin kodittomien alkoholistien parissa.
 Siltojen alusten Bukowskiksikin kutsuttu Harju keräsi laajat kansanperinteen kokoelmat 1960–1970-luvuilla pääkaupunkiseudun alkoholisteilta, yömajojen asiakkailta ja katujen kulkijoilta, joiden joukossa oli myös romaneja.
 Risto Blomsterin mukaan Harjun tuotannossa romaniteema on vain pieni sivujuonne: kirjoituksissa on kyllä kohtaamisia romanien kanssa ja joitain yksittäisiä romanitaustaisia tiedonantajia, mutta keskeisempi yhtäläisyys on molempien kerääjien ei-akateeminen tausta.
 – Molemmat toimivat instituutioiden ja järjestäytyneen kansanperinteen ulkopuolella, vaikka jossain vaiheessa he saivatkin SKS:n arkistosta ohjeita ja papereita. Aineistot ovat molemmilla monenlaisia ja monentasoisia, ja he ovat päässeet kiinni asioihin, jotka ovat ainakin siinä vaiheessa olleet arkistolle ja tutkijapiireille tuiki tuntemattomia.
 Somerolla 1956 kirjattu "Laulu herroille tumman pojan suusta" ottaa kriittisesti kantaa Pietari Brahen 1600-luvulla antamaan asetukseen, jonka mukaan kaikki Suomen alueella liikkuvat romanit haluttiin koota asumaan Pielisjärven seudulle.  Vesa Marttinen / Yle
 Kiertävien romanien viimeisten hetkien tallentaja
 Risto Blomsterin mukaan Simolan kokoelma avaa romanitutkimukseen monia tärkeitä näkökulmia.
 – Simolan ajoitus romaniperinteen keruuseen oli siinä mielessä osuva, että hän oli kokijana, kirjurina ja tulkkina todistamassa niin sanotun kiertämisen ajan viimeisiä hetkiä.
 Simolan tarkkailemalle ajanjaksolle osuu keskeisiä yhteiskunnallisia muutoksia, jotka vaikuttivat kiertävien romanien elämäntyyliin.
 Sodan jälkeen merkittävä osa Karjalan romaneista joutui muiden evakkojen tavoin asettumaan uusiin elinympäristöihin. Samoihin aikoihin pientilat alkoivat muuttua kannattamattomiksi ja väestö muutti entistä kiivaammin työpaikkojen perässä kaupunkeihin.
 Teollistuminen, maatalouden koneistuminen ja kauppaverkoston tihentyminen veivät pohjaa vanhoilta toimeentulokeinoilta samalla, kun maaseudun talot olivat yhä vastahakoisempia ottamaan vastaan tuttujakaan romaneja.
 Romanit alkoivat pyrkiä maanviljelijöiden taloista omiin asuntoihin, mutta muutos oli hidas ja alkuvaiheen asunnot usein alkukantaisia.
 Vuonna 1954 noin neljännes Suomen romaneista asui kaupungeissa. Suurimmat kaupunkiasutukset olivat siirtokarjalaisten asuttamia teltta- ja hökkelikyliä ja vanhoja junavaunuja Helsingissä, esimerkiksi Puistolan, Malmin, Tapanilan ja Mäkkylän alueilla.
 Suomessa herättiin vasta 1960-luvulla keskustelemaan laajemmin romanien kurjista  asuinolosuhteista ja heidän syrjinnästään .
 1960-luvulta alkaen Suomen romanit alkoivat saada pysyviä asuntoja Suomessa. Romaninainen ja pieni lapsi kuvattuna Länsi-Pasilassa Hertankatu 3:n portailla kesäkuussa 1971. Kari Hakli / Helsingin kaupunginmuseo
 Postia Sylvi Kekkoselle
 Simolan kirjoituksia lukiessa tulee pohdittua myös hänen motiivejaan. Mistä kumpusi niin palava kiinnostus romaniväestöä kohtaan? Mikä sai hänet jatkamaan yhteistyötä arkiston kanssa yli kahden vuosikymmenen ajan?
 Tutkija Risto Blomster esittää tähän kolme keskeistä syytä. Näistä ehkä tärkein on Simolan kirjeessään kuvaama "vaara vaeltajaheimon arvoituksellisen sydämen hautautumisesta unhon multaan".
 Jossain määrin merkittävä motivaattori on ollut myös raha: SKS palkitsi Simolan hänen kirjoituksistaan yhteensä kymmenen kertaa. Korvaukset olivat tuhansien markkojen suuruisia, epäilemättä merkittäviä ansionlisiä sekatyömiehen elämässä.
 Kolmas syy löytyy Simolan kirjoituksista hetkittäin pilkahtavina pieninä vihjeinä. Hän on omalla toiminnallaan pyrkinyt lisäämään pääväestön ymmärrystä romaneja kohtaan.
 Tästä hyvänä esimerkkinä käy yhtenäinen käsikirjoitus, jonka Simola toimitti vuonna 1964 presidentinrouva  Sylvi Kekkoselle . Kirjoitus kulkee nimellä "Romanitarinoita. Kirjoitettu valkolaisille, jotta he voisivat paremmin ymmärtää keskuudessaan eläviä romaneja".
 Risto Blomster arvelee, että tässä otsikossa kiteytyy keskeinen syy, miksi Simola on muistiinpanojaan niin vimmatusti tehnyt.
 – Uskoisin, että tasa-arvo ja yhdenvertaisuus ovat olleet asiaan paneutuneen ihmisen vilpitön tahto.
 Kirjoituksen lähteinä on käytetty haastattelun lisäksi Risto Blomsterin ja Kati Mikkolan artikkelia "Kohtaamisia tien päällä ja arkistossa. Työmies Matti Simolan romaniperinneaineistot", joka julkaistiin Kalevalaseuran vuosikirjassa vuonna 2018. Toinen kirjallinen lähde on dosentti Panu Pulman päätoimittama "Suomen romanien historia" (SKS 2012).

Matti Simola kiersi romanien mukana jo pikkupoikana ja kirjasi kaiken kuulemansa – "arvoitukselliset" tekstit toivat romanit osaksi kansanperinnearkistoa


Summary: Keski-Pohjanmaalla jo monessa kunnassa on havahduttu perustamaan vuokratiloja etätyöläisille.

Heli Siirilä haaveili pitkään maaseudulla asumisesta.
 Vaasassa asunut projektipäällikkö tykästyi keskipohjalaiseen 4 000 asukkaan Kaustisen kuntaan ja löysi sieltä ilmaisen etätyötilan. Päätös oli helppo.
 – Alussa ilmainen tila oli ratkaiseva seikka. Jos siitä olisi pitänyt maksaa, vaikkei vielä tiennyt, miten sopeutuu etätyöhön, kokeilu olisi tyrehtynyt.
 Siirilä työskentelee projektipäällikkönä Vaasan yliopiston Levón-instituutissa. Hänen työvälineitään ovat sähköposti, läppäri, kännykkä ja nettikokoukset. Hän onkin tyyppiesimerkki yleistyneestä ilmiöstä.
 Toissa vuoden  työolobarometri  kertoo, että jo 34 prosenttia teki etätöitä satunnaisesti. Viisi vuotta aiemmin luku oli 21 prosenttia. Suurinta etätyön suosio on julkisella sektorilla.
 Etätyö on mahdollisuus pienillekin paikkakunnille
 Keski-Pohjanmaan liiton tuore projektipäällikkö Maria Timo-Huhtala edistää nyt etätyön leviämistä alueella. Ajatuksen siihen hän sai tyhjästä liikekiinteistöstä Vetelissä. Sinne hän remontoi omalle yritykselleen pari vuotta sitten työtilan, johon mahtuu muitakin pienyrittäjiä.
 – Meistä voi tulla etätyömaakunta! Paluumuuttajillekin ajatusta voisi myydä edullisilla ja useilla etätyötiloilla, hyvillä tietoliikenneyhteyksillä ja rauhallisella asuinympäristöllä, sanoo Timo-Huhtala.
 Myös satunnaista työvoimaa voi hänen mukaansa koettaa houkutella alueelle.
 Etätyön suosion kasvulle on selvät syyt: työn tekemisen murros, teknologian kehittyminen, hyvät yhteydet ja monen lisääntyvä tarve vaikuttaa omiin työoloihinsa.
 – Se antaa pienillekin paikkakunnille mahdollisuuksia tarjota tiloja työn tekemiseen mistä päin vain. Silloin ihminen voi asua siellä, missä haluaa ja tehdä työn etänä kasvukeskuksiin.
 Seuraa sitä kaipaaville, oma tila rauhaa etsiville
 Etätyötilat ovat yleistyneet nopeasti parin vuoden aikana. Niitä voi vuokrata pidempiaikaiseen työskentelyyn tai vaikka vain hetkeksi.
 – Myös entiset paikkakuntalaiset, jotka tulevat lomailemaan pariksi päiväksi ovat tiloja kyselleet, vaikka vain päiväksi tai pariksi. Etätyötiloilla voisi houkutella myös paluumuuttajia. Asiantuntijat, tietotyöläiset ja freelancerit voisivat työskennellä missä vain.
 Jarkko Riikonen / Yle
 Esimerkiksi Keski-Pohjanmaalta löytyy jo useasta kunnasta vuokrattavia tai ilmaisia työtiloja. Niitä tarjoavat sekä kunnat että yksityiset.
 Yhteisöllisiin työtiloihin hakeutuvat yleensä yksin työskentelevät yrittäjät, jotka haluavat ympärilleen työyhteisön. Usein niissä on avokonttoritila, josta voi vuokrata pöydän ja tuolin.
 Moni pitkään yksin työskennellyt hakee myös puuttuvaa työyhteisöä, mutta on yllättäen saattanut saada muutakin.
 – Kohtaamista, kahviseuraa ja uusia näkökulmia – mutta sen ansiosta on syntynyt myös yrityksiä ja löytynyt uusia liikekumppaneita, luettelee Mari Timo-Huhtala.
 Etätyöpisteistä voi toisaalta saada käyttöön rauhalliseen työskentelytilan. Etätöiden yleistyessä osa ihmisistä tarvitsee työpisteen kodin ulkopuolelta työrauhan takia.
 Aloittelevalle yrittäjälle taas etätila tarjoaa edullisen vaihtoehdon aloittaa oma toimisto.
 Keski-Pohjanmaallakin tiloille on kysyntää. Kuntien lisäksi yksityiset perustavat vanhoihin liikekiinteistöihin vuokrattavia työtiloja. Parissa vuodessa niitä on perustettu tai perusteilla jo moneen kuntaan.
 Maaseudun rauha ja mahdollisuus luontoharrastuksen aloittamiseen ovat mahtavia lisiä  Projektipäällikkö Heli Siirilä
 Heli Siirilälle etätyötila tarjoaa mahdollisuuden viedä työt kodin ulkopuolelle.
 – Ei tule jämähdettyä kotiin. Kun lähtee muualle, niin tapaa muitakin ihmisiä päivän aikana. Onhan täällä myös paremmat yhteydet.
 Eniten maaseudulle muuton vaakakupissa painoivat hyvän arjen edellytykset.
 – Peruspalvelut ovat lähellä: kauppa, kirjasto ja työyhteisö. Kulttuuritarjonta on huikeaa ja niistä piireistä löysin tärkeän yhteisön. Maaseudun rauha ja mahdollisuus luontoharrastuksen aloittamiseen ovat mahtavia lisiä.

Suomen vähäväkisin maakunta haluaa etätyöalueeksi: "Silloin ihminen voi asua missä haluaa"


Summary: Hevoseksi haukkuminen voi tuoda myös lähes 60 000 euron sakon.

55-vuotias brittinainen pidätettiin Dubain lentokentällä, kun hän saapui Arabiemiraatteihin osallistuakseen entisen aviomiehensä hautajaisiin.
 Syynä oli kaksi vuonna 2016 kirjoitettua Facebook-postausta,  kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Nainen oli kommentoinut ex-miehensä ja tämän uuden vaimon Facebook-kuvaa farsin kielellä näin: "Toivon, että katoat maanpäältä kirottu ääliö. Jätit minut tuon hevosen takia".
 Brittinainen ehti olla miehensä kanssa naimisissa 18 vuotta. Tästä ajasta hän asui tukiryhmänsä mukaan Arabiemiraateissa kahdeksan kuukautta. Muutama vuosi sitten nainen lähti pariskunnan tyttären kanssa Britanniaan, ja mies jäi Arabiemiraatteihin. Pariskunta erosi.
 Vuonna 2016 nainen huomasi Facebookista, että mies oli menossa uusiin naimisiin. Silloin hän kirjoitti tulikivenkatkuisen kommentin kuvan alle.
 Viesti kirjoitettiin Britanniassa
 Kommentin vuoksi naista uhkaa nyt kahden vuoden vankeustuomio. Arabiemiraateissa voimassa olevan lain mukaan ihmisiä voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen sosiaalisessa mediassa tehtyjen herjaavien kommenttien vuoksi.
 Vankeuden lisäksi naisen maksettavaksi saattaa langeta 58 000 euron sakko.
 BBC:n mukaan hänet voidaan tuomita, vaikka hän kirjoitti Facebook-kommentit Britanniasta käsin. Nainen on yhä pidätettynä Dubaissa. Hän saapui maahan osallistuakseen sydänkohtaukseen kuolleen entisen puolisonsa hautajaisiin.
 Naisen 14-vuotias tytär palasi Britanniaan yksin.

Brittinainen haukkui ex-miehensä uutta vaimoa Facebookissa – nyt häntä uhkaa kahden vuoden vankeustuomio Dubaissa


Summary: Huhtikuun alussa Euroopassa saatiin katsella sekä kukkaloistoa että raekuuroja.

Madridissa satoi rakeita perjantaina 5. huhtikuuta.  Kylmää ilmaa virtasi Espanjaan Grönlannista. Ballesteros / EPa
 Ulkoilmafestivaali lumisissa maisemissa, kuvassa Brittimuusikko James Morrison. Snowpenair music festival Scheideggissä Bernin lähellä Sveitsissä 6. huhtikuuta. Adrien Perritaz / EPA

Aprikoosin kukan aukeamassa olevia nuppuja suojeltiin ohuella jääkerroksella suihkuttamalla ne vedellä Valais'n kantonissa, Sveitsissä 5. huhtikuuta.  Valentin Flauraud / EPA
 Aprikoosin kukintaa yritetään suojella suihkuttamalla vettä kukkien päälle joka kylmässä ilmassa jäätyy. Näin suojellaan kukkien terälehtiä pakkaselta Valais'n kantonissa Sveitsissä lauantaina 5. huhtikuuta Valentin Flauraud / EPA
  Koreanonnenpensas kukkii  Garmisch-Partenkirchenissä Saksassa 2. huhtikuuta. Philipp Guelland / EPA
 Lunta satoi Saint-Legierissä Sveitsissä 4. huhtikuuta. Adrien Perritaz / EPA
 Droonilla kuvattuja kukkapeltoja Lissessä, Alankomaissa 6. huhtikuuta. Rob Engelaar / EPA
 Wienin maratonjuoksun startti 7. huhtikuuta.  Joe Klamar / AFP / Lehtikuva

Kevät puhkesi väriloistoon Euroopassa ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Ostoskeskuksiin haetaan yhä enemmän elämyksiä.

Sen piti olla vain loma. Viime kesänä nokialainen järjestelmäasiantuntija  Mika Honkakorpi , 37, oli perheensä kanssa Portugalissa.
 Hän kävi testaamassa lomakohteessa olevaa surffisimulaattoria ja innostui.
 – En ole surffannut ikinä merellä, mutta olen aina halunnut. Se vaatisi matkustelua sopivalle rannikolle harjoittelemaan.
 Ulkona sijaitsevaan surffisimulaattoriin pääsi sortseissa. Simulaattori luo 70 neliön alueelle vesivirtauksen. Lautaa liikuttamalla pääsee ylös tai alas.
 – Parin tunnin harjoittelulla surffaus alkoi sujua. Surffaus muistuttaa lumilautailua, mitä olen harrastanut. Itse asiassa lumilautailu kesti kauemmin oppia.
 Tältä sisäsurffaamoissa näyttää promokuvien perusteella.  Surffaamo
 Seuraavana päivänä Honkakorpi vei simulaattoriin vaimonsa ja sukulaisensa. Mieleen hiipi ajatus. Tämä pitäisi saada myös Suomeen.
 – Vaimo oli ihmeissään, kun lomareissun lopun olin puhelimessa ja soittelin laitevalmistajille, Honkakorpi sanoo.
 Ei ihan pieni projekti
 Avoimia kysymyksiä oli paljon. Suomessa on kylmä, joten Honkakorpi halusi viedä Surffaamon sisätiloihin. Mistä löytyisi sellainen tila?
 Pelkkä laite maksaa 750 000 euroa, joten mistä rahat?
 Suomessa on ennestään  yksi sisäsurffaamo Pyhtäällä  ja siellä on myös tunnettu tuulitunneli. Paikkaa on ollut talouslukujen valossa vaikea saada kannattamaan.
 Miten Honkakorpi vakuuttaa sijoittajat?
 Mika Honkakorpi on töissä Elisalla järjestelmäasiantuntijana. Hän on tehnyt aiemmin yrittäjänä töitä, joten yrityksen perustaminen ei tuntunut vaikealta. Myös vaimo innostui heti ajatuksesta ja oli mukana.
 Vastaavia sisäsurffaamoja on Honkakorven mukaan vain kourallinen maailmalla. Ranskassa niitä on neljä, joista kaksi miehen tietojen mukaan ostoskeskuksissa. Ranskassa katteet ovat olleet Honkakorven mukaan hyviä.
 – Laskimme, että tarvitsemme 250 asiakasta viikossa. Ranskassa asiakkaita on 600 viikossa.
 Rakentamissäädökset kovat Suomessa
 Mika Honkakorpi etsi sopivia toimitiloja puoli vuotta. Tehtävä ei ollut helppo, koska ison tilan lisäksi tarvittiin märkätiloja. Surffaamo on lasiseinien ympäröimä ja siinä on myös katto. Tilaan tulee myös kahvila ja saunatilat. Tämä kaikki maksaa.
 – Tehokas ilmanvaihto tarvitaan valtavan ilman kuivaustarpeen vuoksi. Rakentamissäädökset ovat kovat. Ranskassa ei ole niin tarkkaa, mikä on märkä- ja mikä kuivatilaa.
 Kauppakeskus Elo sijaitsee Ylöjärvellä.  YLE / Petri Aaltonen
 Portugalin lomalla saatu bisnesidea alkoi maksaa jo miljoonan. Mies ei kuitenkaan luovuttanut. Hän tutustui Suomen surffaajapiireihin, joissa paikasta oli haaveiltu kauan, mutta kovien investointien takia hanke ei ollut saanut tulta alleen.
 Honkakorvet saivat yritykselle innovaatiotukea. Seuraavaksi ajatuksesta innostui Elon kauppakeskus Ylöjärvellä. Sisäsurffaamolle on nyt varattu tilaa 700 neliötä ensi syksystä alkaen.
 Mika Honkakorvella seuraava askel on osakeanti, joka on tulossa.
 – Jos osakeannin minimitavoite ei onnistu, hanke viivästyy, hän sanoo.
 Mielikuvitus rajana
 Kauppakeskus Elon kauppakeskuspäällikkö  Timo Matinlompolo  Spondasta sanoo, että ostoskeskuksissa on yhä useammin elämyksiä.
 – Kauppakeskukset muuttuvat entistä enemmän elämyskeskuksiksi eli kyllä tarvitaan elämyksiä tuottavia palveluita ja Surffaamo kuulostaa ainutlaatuiselta.
 Elämyksiä on useissa muissakin kauppakeskuksessa.
 Itäkeskuksessa on avattu Imax-elokuvateatteri.  Maxim Fedorov / Yle
 Esimerkiksi Espoossa Isossa Omenassa on Duudsonit Activity Park. Ideaparkissa Lempäälässä on puolestaan sisähuvipuisto Särkänniemi Zones ja Ti-Ti Nallen koti.
 Suomen Kauppakeskusyhdistyksen toiminnanjohtaja  Johanna Aho  luettelee muita esimerkkejä lisääntyneestä vapaa-ajan palvelujen tarjonnasta. On lentosimulaattoria, kiipeilyareenoita, HopLopeja ja muita.
 – Itiksessä avattu uusi Finnkinon Imax-elokuvateatteri vetää hyvin väkeä. Myös kahvila- ja ravintolapalveluilla haetaan elämyksellisyyttä. Kauppakeskuksiin pyritään saamaan useampia toimialoja, jotta ne ovat mahdollisimman houkuttelevia erilaisiin tarpeisiin.
 Elämyksellisyydellä tavoitellaan Ahon mukaan esimerkiksi yhteisöllisyyttä ja uutuusarvoa.
 – Toisaalta elämyksellisyyden nälkään tarjotaan tapahtumia, esimerkiksi Matkus Kuopiossa järjestää maksuttomia Tenava-tiistai lastentapahtumia, Citycenterin makkarafestari kokoaa hyvinkin paljon väkeä kaupungin keskustassa. Myös konsertit ja katuruokafestarit ovat olleet suosittuja. On järjestetty trial-ajot kauppakeskus Myllyssä. Lähitulevaisuudessa ehkä robotti-parkour lähtee kiertueelle kauppakeskuksiin.
 Iso Omena Ilkka Klemola / Yle
 Lue lisää:
 Nyt Pyhtäällä surffataan sisällä ja leijutaan putkessa
 Ti-Ti Nallen uusi koti selvisi – suomalaisten lasten kestosuosikki muuttaa Ideaparkiin Lempäälään
 Duudsonit laajentavat toimintaansa Suomen ja Ruotsin rajalle – uusi aktiviteettipuisto avataan Tornioon

Mika Honkakorpi innostui näkemästään niin, että loppuloma Portugalissa kului puhelimessa – nyt hän tuo surffauksen sisälle ostoskeskukseen


Summary: Rakkaussuhde työhön alkaa usein hyvin, mutta se saattaa ajan myötä muuttua kummalliseksi ja ahdistavaksi, kirjoittaa tutkija Mona Mannevuo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Nykytyöelämässä lähes jokaisella on jonkinlainen ymmärrys siitä, mitä työuupumus on. Työuupumuksen sanotaan jopa olevan työelämän uusi normaali, aikamme epidemia.
 Toisaalta työuupumus ei voi olla epidemia, koska se ei ole sairaus.
 Kela arvioi työuupumuksen tapauskohtaisesti , ja etuuksista päätettäessä Kelan näkökulma voi olla toinen kuin hoitavan lääkärin. Työuupumukseen tosin liittyy usein stressiperäisiä oireita, joten diagnoosiksi voi lopulta tulla vaikkapa masennus tai sopeutumishäiriö.
 Työuupumuksen määritelmästä kiistellään , mutta joidenkin arvioiden mukaan neljännes suomalaisista kokee työuransa aikana jonkinasteista uupumusta.  Kaksi prosenttia miehistä ja kolme prosenttia naisista kokee vakavan työuupumuksen .
 Itse arvioin todelliset määrät noita lukuja suuremmiksi.
 Arvioni tosin perustuu vääristyneeseen todellisuuteen, nimittäin huippupuheella sokeroituun kilpailulliseen akateemiseen työkulttuuriin.
 Jatkuvan arvioinnin kohteena olevan pätkätyöläisen elämä koostuu tismalleen työnarkomaanisista elementeistä.
 Yliopisto ei ole paras mahdollinen ikkuna  suomalaiseen työelämään. Akateemisen työkulttuurin kautta voi kuitenkin tunnistaa yksilön rajoilla leikkivän työkulttuurin nurjat puolet.
 Tutkijoiden työuupumus on myös globaali ilmiö, ei suomalainen paikallinen erikoisuus.
 Samalla kun yliopistot kilpailevat keskenään, työntekijöiden todellisuudessa korostuvat pätkätyöt, epävarmuus, kasvavat tulostavoitteet ja jatkuva rahoituksen hakeminen.
 Paniikinomainen työkulttuuri kasvattaa tahattomasti työnarkomaaneja.
 Työpsykologin mukaan   työnarkomaniaksi määritellään pakonomainen tarve tehdä töitä . Työstä riippuvainen saavuttaa kokemuksen hallinnasta ja hyväksynnästä vain työn kautta.
 Jatkuvan arvioinnin kohteena olevan pätkätyöläisen elämä koostuu tismalleen työnarkomaanisista elementeistä. Elämä ei pysy hallinnassa, jos ei saa töitä, ja töitä ei saa, jos ei pärjää kovassa kilpailussa, jossa todennäköisesti saa töitä vain tekemällä töitä enemmän ja paremmin kuin muut.
 Työn ykköseksi asettavassa pyörteessä pitää myös miellyttää kaikkia – koskaan ei tiedä miten seuraavaksi käy.
 Loputonta tohinaa, pöhinää ja huipukkuutta ihannoiva projektimainen työkulttuuri on täynnä työuupumisriskejä juuri siksi, että kaikki käyvät ylikierroksilla.
 Huippututkijoiden kuuluu myös rakastaa  työtään.Rakkaussuhde työhön alkaa usein hyvin, mutta se saattaa ajan myötä muuttua kummalliseksi ja ahdistavaksi. Kukaan ei oikeastaan tiedä miksi.
 Työuupumuksestaan kertovilla somevaikuttajilla  ja freelancereilla tuntuu olevan samankaltaisia kokemuksia. Alkuun työ vaikuttaa ihanalta, uudelta ja jännittävältä. Yhtäkkiä vapaus tuntuu vankilalta, ja pelko tulevaisuudesta on musertava.
 Muilta ei heru myötätuntoa, koska intohimotyö on oma valinta.
 1800-luvun lopulla hermovoimansa työssä ja toiminnassa menettäneet olivat neurasteenikkoja.
 Petteri Pietikäisen   mielenterveyden historiaa käsittelevästä teoksesta  käy ilmi, että kunnianhimoisten yksilöiden uupumisepidemia ei kuitenkaan ole uusi ilmiö.
 1800-luvun lopulla hermovoimansa työssä ja toiminnassa menettäneet olivat neurasteenikkoja.
 Mielenterveysongelmien julmassa luettelossa neurastenia oli hyvä sairaus, sillä se oli keskiluokkaisen menestyksen hinta. Neurasteniasta kärsivät erityisesti liikemiehet.
 Työuupumus ei ole sama asia kuin neurastenia, mutta neurastenian määrittely tietylle ihmisryhmälle tyypilliseksi sairaudeksi kertoo jotakin omasta ajastaan.
 Neurasteenikkojen ajateltiin taistelevan modernin maailman etujoukoissa niin aktiivisesti, että heidän hermojärjestelmänsä oli ylikuormittunut.
 Loputonta tohinaa, pöhinää  ja huipukkuutta ihannoiva projektimainen työkulttuuri on täynnä työuupumisriskejä juuri siksi, että kaikki käyvät ylikierroksilla.
 Työterveyslaitoksen arkijärkiset neuvot  eivät toimi tällaisissa paikoissa. Ne ovat suunnattuja organisaatioihin, joissa työntekijöillä on vakituinen työpaikka sekä työyhteisö, jossa uupumus ei ole normaali asiaintila.
 Projektimaisessa työkulttuurissa ei sitä paitsi ole aikaa tai mahdollisuuksia jakaa työtehtäviä uudelleen, saati vähentää niitä. Todennäköisesti työtehtävät olivat jo etukäteen ylimitoitettuja – ja nurkan takana odottaa jo uusi projekti.
 Työnarkomaanisessa työkulttuurissa  työuupumus ei ole häpeä, vaan normaali olotila.
 Univaikeuksia, sydämentykytyksiä ja ahdistuneisuutta voi jopa vertailla. Se on eräänlainen työyhteisöterapian muoto.
 Samalla hyvää tarkoittava varoittava työuupumuskeskustelu kääntyy alkuperäistä tarkoitustaan vastaan.
 Työnarkomaanille työuupumus ei ole uhka, vaan mahdollisuus. Jaksaminen on yksi raja muiden rajojen joukossa. Myös sen ylittämisestä voi kilpailla.
 Maanisessa työkulttuurissa työuupumuksesta tulee todiste siitä, että töitä on tehty täysillä. Heikot toki sortuvat taistojen tiellä – mutta vain tullakseen entistä vahvempina takaisin.
 Huippututkijalla nimittäin kuuluu olla enemmän kuin yksi työuupumus.
 Kirjallisuus:
 Petteri Pietikäinen:  Hulluuden historia  (2013)
 Mona Mannevuo
 Kirjoittaja   työskentelee tutkijana Turun yliopistossa Kansalaisuuden kuilut ja kuplat ( BIBU ) -konsortiossa. Lisäksi hän työstää kirjaa tunteiden, neurotieteiden ja suomalaisten työnjohto-oppien kytköksistä. Hän kirjoittaa kolumneja yksityishenkilönä eivätkä hänen näkemyksensä välttämättä heijastele Turun yliopiston kantoja.

Mona Mannevuon kolumni: Kun työuupumus on normaali olotila – maaninen työkulttuuri kasvattaa tahattomasti työnarkomaaneja


Summary: Ulkoministeri Mike Pompeo vaatii osapuolia aloittamaan neuvottelut.

Sekasortoisen Libyan valtion hallinnon mukaan ainakin 21 ihmistä on kuollut ja 27 haavoittunut taisteluissa pääkaupungin Tripolin liepeillä.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  on vaatinut taistelujen välitöntä lopettamista.
 Kapinallisjoukot ovat edenneet  päällikkönsä  Khalifa Haftarin  johdolla idästä kohti pääkaupunkia tavoitteenaan vallata se.
 YK:n tukeman hallinnon pääministeri syyttää Haftaria vallankaappausyrityksestä. Venäjä ja Egypti puolestaan tukevat Haftarin pyrkimyksiä.
 Yleisradioyhtiö BBC:n mukaan  viikonlopun taisteluissa sai surmansa sotilaiden lisäksi ainakin Punainen puolikuu -järjestön lääkäri. Haftarin mukaan kapinalliset ovat menettäneet 14 taistelijaa.
 Jo ennestään kaoottisessa tilassa olevan Libyan pelätään ajautuvan täysmittaiseen sisällissotaan.
 Lue myös:
 Taistelut jatkuvat Tripolissa – Libyan hallituksen ja kapinallisten ilmavoimat alkoivat tehdä ilmaiskuja

USA vaatii lopettamaan hyökkäykset Libyassa – kuolleita jo yli 20


Summary: Samat neljä teemaa jakavat nykyisiäkin puolueita, mutta ne ovat myös jakolinjoina puolueiden sisällä.

Tästä on kyse Yle selvitti mitkä asiat nyky-Suomessa ovat niin tärkeitä, että niiden ympärille voisi syntyä puolue. Kysyimme asiaa tulevaisuudentutkijalta, Sitran vanhemmalta neuvonantajalta, riippumattomalta tutkijalta ja politiikantutkimuksen opiskelijalta. Kysymys kuului "Jos Suomessa ei olisi puolueita eikä etujärjestöjä, minkä asioiden ympärille puolueet syntyisivät?" Kaikki neljä nostivat toisistaan riippumatta esiin ympäristön, tulonjaon ja jaottelun kansalliseen ja kansainväliseen sekä säilyttävään ja uudistavaan. Pienempiä mahdollisia teemoja löytyi useita.
 Kyseessä on ajatusleikki, mutta vakava sellainen. Mitä jos Suomessa ei olisi puolueita? Maailma ja Suomi olisivat niin kuin nytkin, mutta puolueet ja etujärjestöt puuttuisivat.
 Kysyimme neljältä erilaisista taustoista tulevalta politiikan tuntijalta, mitkä ovat niin tärkeitä ja suuria kysymyksiä, että niiden ympärille syntyisi puolue tai useampia.
 Turun yliopiston Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen johtaja  Juha Kaskinen  vastaa ajatusleikkiimme saman tien isommalla ajatusleikillä.
 – Jos ihmiskunta tulisi maapallolle nyt, varmaankin huolehtisimme tästä pallosta vähän paremmin ennen kuin tekisimme jotain muuta, hän sanoo.
 Ympäristö onkin keskeinen teema, johon vastasyntyneiden puolueiden pitäisi ottaa kantaa.
 Toinen suuri teema on tulonjako.
 – Politiikassa on edelleen paljon tulonjakoon perustuvia näkemyseroja, esimerkiksi suhteessa julkiseen sektoriin, eriarvoisuuteen ja markkinatalouteen, sanoo tutkija  Jussi Westinen  e2 Tutkimuksesta. e2 on yleishyödyllinen tutkijayhteisö, jonka kumppaneina on muun muassa säätiöitä, yrityksiä ja yliopistoja.
 Kolmas iso kokonaisuus on jaottelu kansallisen ja kansainvälisen suuntautumisen välillä.
 – Miten suhtaudutaan Euroopan Unioniin? Onko maahanmuutto enemmän uhka vai hyvä ja tarpeellinen asia? Mikä on Suomen vastuu kriisien alta pakenevista?, asettelee  Sani Suutari  kansalliseen ja kansainväliseen liittyviä kysymyksiä. Suutari on Jyväskylän yliopiston politiikan tutkimuksen opiskelijoiden ainejärjestön puheenjohtaja.
 Neljäs kokonaisuus on myös jaottelu. Sitä on hieman hankalampi hahmottaa, mutta kulkekoon jako vaikkapa säilyttäjien ja uudistajien välillä.
 – Tämä jakolinja kulkee nykyään puolueiden sisällä. Niissä on valopäitä, jotka katsovat rohkeasti tulevaisuuteen, ja toisaalta näitä – niin kuin eduskunnassa sanotaan – neliraajajarruttajia, sanoo Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran vanhempi neuvonantaja  Liisa Hyssälä.
 Mutta katsotaan seuraavaksi tarkemmin teemojen sisään.
 Teema 1: Ympäristö
 Julian Stratenschulte / EPA
 Sitran Tulevaisuusbarometrin  (pdf) mukaan yli 80 prosenttia suomalaisista näkee, että ilmaston lämpeneminen, luonnon monimuotoisuuden väheneminen ja luonnonvarojen niukkeneminen ovat erittäin suuri tai melko suuri uhka.
 – Jos katsotaan, mitä on tapahtumassa esimerkiksi ilmastolle ja biodiversiteetille, olisi todella kummallista, jos ympäristö ei nousisi ykkösasiaksi, summaa Kaskinen.
 Kaikilla nykyisillä puolueilla on jonkinlainen kanta ilmastoon, ja se on esillä niiden ohjelmissa. Se voi tosin tarkoittaa joko mainintaa tai koko agendalle keskeistä asiaa.
 Ympäristöteema jakaa puolueita vahvasti, mikä näkyy esimerkiksi  ehdokkaiden vastauksissa Ylen vaalikoneeseen .
 – Suhtautuminen ympäristökysymyksiin kaiken kaikkiaan varmasti synnyttäisi ympärilleen puolueen tai ehkä useampia, sanoo Suutari.
 Puolueet voisivat olla luonteeltaan esimerkiksi ongelmiin teknologian kehittämisen kautta ratkaisuja hakevia teknovihreitä tai luomuviljelyä ja lähiruokaa painottavia agraarivihreitä.
 Ympäristöhuoli yhdistyy muihin teemoihin
 e2 Tutkimuksen Jussi Westinen on perehtynyt arvoihin, asenteisiin ja yhteiskunnalliseen osallistumiseen. Hän epäilee, että ilmastoasioista yksin ei olisi puolueen pohjaksi.
 – Ympäristö- ja ilmastokysymyksistä yhdessä kyllä, mutta tulisiko erillistä ilmastopuoluetta? On se mahdollista, mutta radikaalimpien ilmastotekojen kannatus korreloi vahvasti tiettyjen muiden tekijöiden kanssa, hän sanoo.
 Ilmastotekoja haluavat kannattavatkin yleensä myös muuta ympäristönsuojelua, vähemmistöjen oikeuksia ja monikulttuurisuutta.
 Pitkälle vietyä ympäristönsuojelua ajavaan perinteisten arvojen puolueeseen taas Westinen ei arvo- ja asennetutkimusten perusteella usko.
 – Ympäristöasiat liittyvät kansallisvaltion itsenäiseen päätöksentekoon, omien valintojen tekemiseen. Monet ilmastoteot näyttävät vaativan kajoamista elintasoon ja tiettyihin kansallisina etuina nähtyihin asioihin, hän sanoo.
 Ympäristötotalitarismi?
 Juha Kaskinen nostaa esiin myös sen, että jos planeetan pelastamisen arvioidaan vaativan todella rajuja toimia, uhkana voisi ehkä olla ympäristötotalitarismi.
 – Tällaisessa ympäristödiktatuurissa kaikki päätöksenteko lähtisi siitä, että ympäristö on säilytettävä. Jos se ei toimisi vapaaehtoisesti, tarvittaisiin pakkoa, Kaskinen sanoo.
 Totalitarismia Kaskinen ei tietenkään toivo, mutta turhautunut hän on: edelleen mietitään samoja asioita kuin 1980-luvun lopulla, kun YK loi kestävän kehityksen käsitteen.
 – Vähintäänkin sieltä asti on tiedetty, että ihmiskunnan kulutuksen ja käytettävissä olevien luonnonvarojen välillä on hälyttävä ero. Meidän nykyisenkin poliittisen järjestelmämme pitäisi vastata ympäristöön liittyviin kysymyksiin vähän muullakin kuin puheella ja lillukanvarsilla, hän sanoo.
 Kaskinen katsoo, että nykyisessä politiikassa puheet ja teot määrittyvät liiaksi talouden kautta.
 – Tarvittaisiin muutos siihen, että teot määrittyisivät ympäristön säilyttämisen kautta. Taloudella on tietenkin siinä keskeinen rooli, mutta kysymykset ja prioriteetit olisivat aivan toisennäköisiä.
 Teema 2: Tulonjako
 AOP
 Tulonjako olisi puolueista tyhjässä Suomessa edelleen merkittävä jakolinja, onhan se politiikan kovaa ydintä. Jako on osin sama kuin perinteisessä oikeiston ja vasemmiston jaottelussa.
 – Oikeistopäässä ovat kevyemmän verotuksen ja pienemmän julkisen talouden kannattajat, ja vasemmistopäässä korkeamman verotuksen ja laajemman julkisen talouden kannattajat, tiivistää Sani Suutari.
 Vasemmiston ja oikeiston jako ei ole yhtä syvä kuin se oli takavuosikymmeninä, mutta julkinen sektori, eriarvoisuus ja markkinatalouteen liittyvät kysymykset ovat edelleen keskeinen osa politiikan pelikenttää.
 – Markkinatalouteen ja yrittäjyyteen panostavalle puolueelle olisi varmasti tilausta, samoin kuin palkansaajien edunvalvojalle, arvioi Jussi Westinen.
 Liisa Hyssälä puolestaan näkee, että perinteinen oikeisto ja vasemmisto eivät ole enää suuri jakolinja.
 – Pikemminkin kaikki ovat asiakysymyksissä keskellä. Ainakaan luokkapuolueita ei syntyisi, koska duunarit ja herrat asetelmaa ei enää ole. Nykyiset puolueet eivät kuitenkaan ole luoneet nahkaansa ja ryhmittyneet uusien jakojen ympärille, hän sanoo.
 Tulonjaon peruskysymys on se, tasataanko tuloja, minkä verran niitä tasataan ja miten se tehdään. Toinen peruskysymys on hyvinvointivaltio: kuinka laaja ja miten se rahoitetaan.
 Oman erityiskysymyksensä tulonjaossa muodostaa perustulo eri malleineen. Perusjako kulkee siinä, kannattaako perustuloa ylipäätään, hienojako tehdään erilaisten mallien välillä.
 Eriarvoistuminen
 Tulonjakoon liittyy osaltaan myös eriarvoisuus. Suurimalla osalla suomalaisista elämänlaatu ja elintaso ovat parantuneet vuosikymmenien ajan, mutta kaikki eivät ole olleet kehityksessä mukana aivan samassa mitassa.
 Valtioneuvoston kanslian  eriarvoisuutta käsittelevän työryhmän loppuraportti  (pdf) toteaa myös, että julkisen vallan mahdollisuudet heikommassa asemassa olevien tukemiseen ovat heikentyneet 2010-luvulla.
 – Jos katsotaan työmarkkinoiden kannalta, Suomessa on kolme ryhmää: suhteellisen hyvin palkatut osaajat, matalapalkkaiset ja silpputyöläiset ja kolmantena syrjäytyneet, jotka eivät ole oikein järjestelmässä kiinni enää ollenkaan, sanoo Kaskinen.
 Eriarvoisuuden kokemus on myös lannoite populismille. Tyytymättömyyden ja karismaattisen johtajan ympärille on Euroopassa syntynyt merkittäviä poliittisia voimia.
 Teema 3: Kansallinen – kansainvälinen
 AOP
 Kolmannen teeman tai jakolinjan voi nähdä kansallisen ja kansainvälisen suuntautumisen välillä. Onko Suomi maailmanlaajuinen toimija, vai onko parempi keskittyä omien rajojen sisälle?
 – Yhtäällä ovat liberaalien arvojen, kuten monikulttuurisuuden, monimuotoisuuden, vähemmistöjen, maahanmuuton ja vastaavan puolustajat. Heidän vastapuolenaan ovat konservatiiviset kansallista yhtenäisyyttä vaalivat voimat, kuvaa Jussi Westinen.
 Euroopassa on jo nähty jakautumista kansainvälisen ja kansallisen suuntautumiseen. Puolassa valtaa pitävän Laki ja oikeus -puolueen linja perustuu kansallisten arvojen korostamiseen, samoin Unkarissa Fidesz:n ja Ranskassa Kansallisen liittouman.
 – Näen Suomessakin viitteitä siitä, että käperrytään tämän jaon ympärille, sanoo Hyssälä.
 Samaan pakettiin kuuluu suhtautuminen Euroopan unioniin. Se jakaa puolueita nytkin.
 – Jos puolueita ei olisi, niitä voisi syntyä EU-suhteen ympärille – ollaanko EU-kriittisiä vai nähdäänkö se hyvänä asiana, Sani Suutari arvioi.
 Maahanmuutto
 Kansallisen ja kansainvälisen akseli näkyy käytännössä suhteessa maahanmuuttoon.
 – Maahanmuuttoa toisaalta tarvitaan, ja toisaalta sitä kohtaan on myös aika paljon vastustusta. Kun kulttuurit ja ryhmät sekoittuvat, on aina yhteentörmäyksen riski, Kaskinen sanoo.
 Jakolinja Suomessa on julkisen keskustelun perusteella syvä, ja kielenkäyttö välillä kovaa. Puolueella on oltava kanta maahanmuuttoon, ja niin pitäisi myös puolueista tyhjään Suomeen muodostuvilla uusilla puolueilla olla.
 – Nähdäänkö maahanmuutto uhkana vai tarpeellisena, jopa mahdollisuutena? Siinä on selvä jakolinja, sanoo Suutari.
 Teema 4: Uudistajat ja säilyttäjät
 Mikkelin kaupungin museot, Petri Vironen / Yle
 Kaikkien puolueiden tavoite on kehittää parempaa yhteiskuntaa, mutta käsitykset paremmasta yhteiskunnasta vaihtelevat. Samoin vaihtelevat käsitykset siitä, mitkä kysymykset ovat keskeisiä, ja mitkä ovat näiden kysymysten parhaita ratkaisuja.
 Uudistajien ja säilyttäjien jako kulkee enemmän tai vähemmän myös yli ympäristön, tulonjaon ja kansainvälisyyden teemojen.
 Taloustutkimuksen tekemässä  kyselyssä  (Helsingin Sanomat, tilaajille) suomalaiset jakautuvat kuuteen lähes yhtä suureen joukkoon, jonka toisessa päässä ovat "kovat konservatiivinationalistit" ja toisessa "aidosti arvoliberaalit feministiglobalistit".
 Kyselyssä kysyttiin suhtautumista muun muassa vähemmistöjen asemaan, ydinperheeseen ja turvapaikanhakijoihin.
 Arvot näkyvät
 Perusteiltaan uudistajissa ja säilyttäjissä on kyse arvoista: liberaaleista ja konservatiiveista.
 Arvoihin perustuvat erot tulevat näkyviin esimerkiksi  e2-tutkijayhteisön tutkimuksessa  suomalaisten arvoista ja pyhyyden kokemuksesta. Esimerkiksi ihmisarvoa pitää itsensä erittäin arvokonservatiiveiksi määrittelevistä pyhänä 40 prosenttia, erittäin arvoliberaaleista taas 58 prosenttia.
 Erittäin arvokonservatiiveista Suomi ja Suomen itsenäisyys ovat pyhiä 70 prosentille, erittäin arvoliberaaleista 20 prosentille.
 – Uskon, että juuri uudistajien ja säilyttäjien jako olisi aivan keskeinen, jos puolueet tulisivat Suomeen tyhjästä nyt, sanoo Liisa Hyssälä.
 Uudistajiin ja säilyttäjiin liittyy myös suhtautuminen maailman monimutkaistumiseen ja kasvaviksi koettuihin vaatimuksiin.
 – Ennen riitti yksi koulutus, ja sillä sai varman työpaikan. Nyt pitää kouluttautua koko ajan, vaihtaa ammattia ja digitalisoitua. Jos asunto on väärällä sijainnilla, sen arvo voi olla nolla. Kaipuu menneisiin, yksinkertaisempiin aikoihin on selkeä, joten myös sellaiselle poliittiselle viestille on kysyntää, sanoo Westinen.
 Kielipuolue, ikääntyminen ja muita teemoja
 Yle
 Neljän suuren teeman lisäksi on epälukuinen joukko muita teemoja, joiden ympärille saattaisi syntyä puolue. Ainakin yksi näistä teemoista on käytännössä varma.
 Jos puolueet syntyisivät nyt, yksi niistä olisi Suomen ruotsinkielisten asiaa ajava puolue.
 – Jonkinlaista kieliedunvalvontaa täytyisi tehdä yli alue- ja luokkarajojen, ja osalle se on ykköskysymys, sanoo Westinen.
 Toinen mahdollinen nykyteema on kristillisyys, mutta ei ole mitenkään selvää mihin mittaan kristillisyyttä ytimenään pitävä puolue yltäisi. 2015 eduskuntavaaleissa puolueen kannatus oli 3,54 prosenttia, ja tuoreet mielipidetiedustelut ovat näyttäneet samaa.
 Ikääntyminen voisi kenties muodostaa oman ytimensä, jonka ympärille syntyisi liike. Väestöennusteiden mukaan vuonna 2030 useampi kuin joka neljäs suomalainen on yli 65-vuotias.
 – Eläkeläisillä on paljon voitettavaa ja aikaa poliittiseen toimintaan. Jos he liittyisivät yhteen, se olisi pelottava voima, sanoo Liisa Hyssälä.
 Ikääntyvät eivät kuitenkaan näytä kokevan ikääntymistä yhdistävänä tekijänä.
 – Eläkeläisten puoluetta on odoteltu 20 vuotta, mutta ei ole syntynyt. Tai on syntynyt, mutta kannatusta ei ole ollut, sanoo Juha Kaskinen.
 Myös kaupunkien ja maaseudun jako on edelleen olemassa. Ihmiset muuttavat taajamiin ja kaupunkeihin niin Suomessa kuin kansainvälisesti, eivätkä harvaan asuttujen alueiden ja kaupunkien intressit ole samat.
 – Mahdollisesti syntyisi jonkinlainen hajautettua yhteiskuntarakennetta ainakin yhtenä teemanaan ajava puolue. Nykyisten puolueiden kannatuksen perusteella sellaiselle voisi olla kysyntää, sanoo Westinen.
 Nykyiset puolueet kattavat teemat, mutta...
 Yle Uutisgrafiikka
 Suomen puoluekenttä on monipuolinen, jopa kirjava, ja nykyiset puolueet kattavat suuret teemat melko hyvin. Näyttää siltä, että jos puolueita ei olisi, ne syntyisivät nykyisiäkin puolueita erottelevien jakojen ympärille.
 – Eri asia on se, kuinka tyytyväistä kansa on, tai mitä asioiden kanssa on oikeasti saatu aikaan. Harva kehuu puolueita vaikkapa työttömien aseman parantamisesta tai vanhusten asioiden hyvästä hoidosta, sanoo Westinen.
 Juha Kaskisen mukaan ongelma ei ole puolueissa eikä demokratiassa, vaan siinä, että järjestelmässä on aikaan liittyvä ristiriita.
 – Esimerkiksi ilmastonmuutoksen aikajänne on pitkä. Järjestelmässämme asiat kuitenkin käsitellään budjettivuosina ja hallituskausina. Visiot ja teot eivät tässä järjestelmässä tahdo kohdata, hän sanoo.
 Aiemmin pitkään politiikassa itsekin mukana ollut Liisa Hyssälä kritisoi puolueiden toiminnan tapoja. Hänen mielestään puolueet ovat muuttuneet vaaliorganisaatioiksi, jotka eivät ole aktiivisia vaalien välillä eivätkä tarjoa jäsenistölleen oikein mitään.
 – Mielikuva puolueiden käytännön toiminnasta käsittää pitkiä nahkeita kokouksia, kuivia sämpylöitä ja seisonutta termarikahvia, Hyssälä sanoo.
 Antti Seppälä / Yle

Mitä jos puolueita ei olisi, ja ne syntyisivät nyt? Suuria teemoja on vain neljä


Summary: Runsasluminen talvi tarjosi pesimiselle loisto-olosuhteet.

Heikko jäätilanne vaikeuttaa saimaannorppien pesälaskentaa.
 Pesälaskentojen tulos voi jäädä tavallista epävarmemmaksi, sillä heikkojen jäiden vuoksi pesälaskijat eivät välttämättä pääse pesille hiihtäen tai moottorikelkoilla.
 –Tällä viikolla jäätä pitkin kulkeminen vielä onnistuu. Myöhemmin otamme käyttöön kelirikkoalukset, kertoo ylitarkastaja  Tero Sipilä  Metsähallituksesta.
 Lunta on Saimaalla yhä niin paljon, että vasta noin puolet norppien pesistä on romahtanut.
 – Pesinnän kannalta tämä talvi on ollut erinomainen. Norpat ovat saaneet pesät tehtyä kinoksiin, ja pesät ovat kestäviä, sanoo Sipilä.
 Mahdollisuudet uuteen ennätykseen olemassa
 Syntyneiden kuuttien määrä pyritään tänä keväänä saamaan laskettua mahdollisimman tarkasti.
 Sipilä arvioi, että kuutteja syntyy ainakin 80.
 –Toivottavasti luku on lähempänä yhdeksääkymmentä, hän sanoo.
 Viime vuonna kuutteja syntyi  ennätysmäärä eli 86 kappaletta .
 Kuutit painavat syntyessään 4–5 kiloa.
 Helmi-maaliskuussa syntyneet kuutit tankkaavat ensimmäisten elinkuukausiensa aikana ahkerasti emän rasvaista maitoa, ja ovat pesälaskenta-aikaan mennessä kasvaneet yli kymmenkiloisiksi.
 Saimaannorppien pesälaskennat on tarkoitus saada tehtyä huhtikuun loppuun mennessä.

Heikot jäät vaikeuttavat saimaannorppien pesälaskentaa – pesille päästään vielä jäätä pitkin


Summary: Suurin osa Suomea tyhjenee hitaasti. Selvitimme, miten rakennemuutos on muuttanut elämää ja mitä ratkaisuja taantuvien paikkakuntien asukkaat ovat löytäneet.

Tästä on kyse Tulevaisuudessa yhä suurempi osa suomalaisista asuu kymmenellä suurimmalla kaupunkiseudulla. Tässä jutussa hiljenevien alueiden asukkaat kertovat, mitä heidän mielestään pitäisi tehdä väestökadolle.
 – Ehkä vähän ahdistaa.
 Pia Fagerroos  on nähnyt kylätien hiljenemisen kahvilansa ikkunan läpi. Hän avasi lounaskahvilan entiseen pankkikonttoriin Siikaisten keskustassa seitsemän vuotta sitten.
 Sinä aikana hänelle on kasvanut tuttu asiakaskunta, joka tulee syömään kuin kotiinsa. Palveluita on kuitenkin karannut isommille paikkakunnille. Ja kun ihmiset menevät naapurikuntaan vaikkapa pankkikonttorin perässä, he vievät sinne usein myös muut asiointinsa.
 – Se on ollut surullista huomata, koska tämä on niin ihana pieni paikkakunta, hän sanoo.
 Satakunnassa sijaitseva pieni Siikaisten kunta on yksi sadoista paikoista Suomessa, jotka vähitellen tyhjenevät. Kun syntyvyys on romahtanut, alueet saavat riittävästi uusia asukkaita vain ulkomailta ja muista kunnista. Tässä ruletissa voittavat vain suurimmat kaupunkiseudut.
 Katso, mitä tapahtuu sinun kotiseudullasi
 Tästä jutusta voit katsoa, mitä suuri rakennemuutos tarkoittaa sinun kotiseudullasi. Alla oleva grafiikka näyttää koko maan ja maakuntien väestön kehityksen 1990–2040. Tiedot perustuvat tilastokeskuksen väestötietoihin (sininen) ja vuonna 2015 julkaistuun väestöennusteeseen (keltainen).
 Voit tarkastella väestönmuutosta maakuntien sisällä grafiikan yläpuolella olevasta valikosta joko valitsemalla tai kirjoittamalla maakunnan nimen.
 Nyt näyttää siltä, että Suomen väkiluku kääntyy laskuun 2030-luvulla. Tilastokeskusta hurjemman väestöennusteen on tehnyt aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI. Sen tuorein ennuste kertoo, että Suomessa on 30-luvulla enää kolme kasvavaa kaupunkiseutua: Helsinki, Tampere, Turku. Kaikkialla muualla väki vähenee.
 Siikaisissa vuotoa on ryhdytty paikkaamaan  parantamalla lapsiperheiden palveluita . Vauvarahasta luovuttiin, mutta sen tilalle tuotiin ilmainen varhaiskasvatus ja lupaus järjestää päiväkotipaikka kahdessa päivässä.
 – Täällä on minun mielestä kaikki hyvin. Ja vielä kun partiotoiminta saatiin pyörimään, siellä on käynyt aika paljonkin lapsia, lisää Leppijärven kylässä asuva  Mari Viljanen .
 Kun Pauliina Lilja perusti lankakaupan Siikaisten Leväsjoelle, osa epäili – toiset antoivat rutkasti pisteitä rohkeudesta. Jari Pelkonen / Yle
 Syrjäisissäkin kunnissa on tarjolla työtä esimerkiksi maa- ja metsätaloudessa sekä sosiaali- ja terveysalalla. Yhtälö muuttuu vaikeammaksi, kun työtä pitäisi löytää laihoilta markkinoilta molemmille perheen aikuisille.
 Se on ollut surullista huomata, koska tämä on niin ihana pieni paikkakunta.  Pia Fagerroos
 Yrittäminen on mahdollisuus niille, joita elinkeinon epävarmuus ei pelota. Kemiläinen  Janne Hallikainen  kouluttautui media-alalle ja tuottaa nyt työkseen verkkovideoita synnyinkaupungissaan. Kun vaimokin on yrittäjä käsityöalalla, asuinpaikan voi valita suhteellisen vapaasti.
 – Näitä asioita pystyy tekemään missä vaan. Olemme tyytyväisiä Kemissä enkä koe, että olisin jäänyt täällä mistään paitsi, Hallikainen sanoo.
 Kun väki ja työpaikat vähenevät, jäljelle jäävät asukkaat saattavat antautua pessimismin valtaan. Pessimismin ääntä ei kuitenkaan pidä kuunnella liiaksi, sanoo jo 17-vuotiaana yrittäjäksi ryhtynyt outokumpulainen  Kasimir Sandman .
 "Päätin sitten muuttaa tänne"
 Ruotsia äidinkielenään puhuva Sandman muutti Helsingistä Outokumpuun 16-vuotiaana. Se oli hyppy vastavirtaan: pohjoiskarjalainen entinen kaivoskaupunki on ollut muuttoliikkeen antavana osapuolena viime vuosikymmeninä lähes joka vuosi.
 – Ihastuin Outokumpuun, kun vietin täällä aikaa sukulaisteni luona. Lupsakka meininki viehätti. Päätin sitten muuttaa tänne opiskelemaan lukioon.
 Vanha kaivostorni näkyy kirkkaana kevätpäivänä jo kauan ennen Outokumpua. Koko kaupunkia ei olisi ilman kaivosta: enimmillään kaivostoiminta 1 700 ihmistä, kuparin merkki ikuistettiin kaupungin vaakunaan. "Kyllä yhtiö hoitaa", ihmiset sanoivat.
 Enemmän on merkitystä turistien määrällä.  Kasimir Sandman
 Mutta vuonna 1989 kaivostoiminta loppui, eikä yhtiö enää hoitanut. Uutta tulonlähdettä on toivottu turismista, ja vanhan kaivoksen alueelle onkin rakennettu muun muassa museo, ravintola ja lasten teemapuisto nimeltään Lasten kaivos. Sen perusti tuolloin 17-vuotias Sandman.
 Kun väki on vähentynyt ja vanhentunut, paikallisten ostovoima on heikentynyt. Kauppoja on suljettu muutamassa vuodessa jopa toistakymmentä. Matkailualalla muuttotappiolla ei ole kuitenkaan niin paljon merkitystä, sanoo nyt 22-vuotias Sandman.
 – Ei sitä juuri huomaa. Enemmän on merkitystä turistien määrällä.
 Kasimir Sandman, 22, Outokummun vanhalla kaivoksella. Ari Tauslahti / Yle
 Sandmanin mukaan Outokummun kaupunki on tukenut häntä yrittäjänä: apua on saatu aina, kun on pyydetty. Yrittäjyyden tukeminen onkin yksi keino luoda elinvoimaa alueille, joilta julkiset palvelut pienenevät.
 Sittemmin nuorukainen on myynyt matkailuyrityksensä ja pyörittänyt Outokummussa kirpputoria ja pientä kauppaa. Hän perusti maakuntakeskus Joensuuhun myös sisäaktiviteettipuiston, mutta se jouduttiin sulkemaan.
 Joillakin paikkakunnilla rakennemuutos voi siirtää ihmisten asumisen painopistettä kokonaan toisaalle. Näin on ehkä käymässä päijäthämäläisessä Orimattilassa.
 Orimattila: Kokonaan uusi kaupunginosa radan varrelle
 Konsulttitoimisto MDI:n ennusteessa vuoden 2040 Suomen voi jakaa karkeasti kolmeen osaan. On kasvava pääkaupunkiseutu, loput kymmenen suurinta kaupunkiseutua ja taantuva muu Suomi. Jälkimmäisessä asuu MDI:n arvion mukaan enää alle kolmannes suomalaisista.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Kun kasvu painottuu kaupunkiseuduille, niiden välisten kulkureittien varrelle voi syntyä kokonaan uusia keskuksia. Yksi tällainen on Orimattilaan suunniteltu Henna, josta on suunniteltu jopa 15 000 asukkaan puutarhakaupunginosaa Lahti–Helsinki-oikoradan varteen.
 Alueen ensimmäinen kerrostalo on määrä saada rakenteille vielä tänä vuonna. Kaupunki aikoo vuokrata talosta tilat päiväkodilleen. Henna on kaupungin suuri suunnitelma uusien asukkaiden saamiseksi.
 Kaupungin toisella laidalla näyttää toisenlaiselta. 51-vuotias  Marko Taavila  on asunut koko ikänsä Kuivannon kylässä runsaan parinkymmenen kilometrin päässä kaupungin keskustasta.
 Hennan alueen kehittäminen ei ole meiltä pois.  Marko Taavila
 Kylän väkimäärä on puolittunut huippuvuosista noin 800:aan. Samalla kauppa, pankki, meijeri ja baari ovat lähteneet kylältä. Se on siirtänyt asioinnin painopistettä muualle.
 – Kymmenen kilometrin päässä Nastolassa on jo hyvät kaupat. Moni kyläläinen käy töissä Lahdessa ja tekee ostokset siellä, Taavila kertoo.
 Marko Taavila. Petri Niemi / Yle
 Nyt Taavila pelkää, että kylän koulukin on uhattuna kaupungin kouluverkkouudistuksessa. Kyläläiset ovat jo ryhmittyneet puolustamaan koulua, jossa on runsaat 50 oppilasta.
 Kaupunki ei näytä enää investoivan syrjäisen kylän kehittämiseen. Siksi Taavila haluaisi, että kyläläiset itse aktivoituisivat. He voisivat esimerkiksi panna omistamiaan tontteja myyntiin, jotta syntyisi asumisen mahdollisuuksia uusille asukkaille.
 – Hennan alueen kehittäminen ei ole meiltä pois. Suuret investoinnit lisäävät kaupungin velkaa, mikä voi tuoda tietysti riskejä.
 Muuttohalujen takana on kuitenkin yksi iso asia, johon ei pysty vaikuttamaan kaupunkien, kuntien tai asukkaiden aktiivisuudellakaan: juuret.
 "Kai tämä jonkin sortin unelma on"
 Siikaislaisen  Kari Anttilan  kotikunta on paikka, jossa pizzeria on puolen tunnin ja elokuvateatteri tunnin ajomatkan päässä. Se on paikka, jossa ei tämän jutun kirjoittamisen aikaan ollut muita avoimia työpaikkoja kuin alueellisen mainosjakelijan.
 Anttila on tuntenut paikan aina omakseen. Sen vuoksi hän palasi nuoruutensa kotikuntaan, kunhan oli ensin käynyt kertomansa mukaan pyörähtämässä "vilkkaissa keskuksissa". Hänen viisilapsisella perheellään on kunnassa rauhallista. Lisäksi naapuriapua saa aina, kun sitä tarvitsee.
 – Kai näin voi sanoa, että tämä jonkin sortin unelma varmaan on.
 Kun paikka on ennalta tuttu, asukkaan on helpompi hyväksyä hiljenevän paikkakunnan ominaisuudet, kuten pitkät asiointimatkat tai se, että kaikki tuntevat toinen toisensa.
 Tämä on huomattu myös väestökadosta kärsineessä Kemissä, jossa kartoitettiin hiljattain ihmisten syitä muuttaa kaupunkiin tai sieltä pois. Ihmisiä veivät odotetusti muualle työ ja opinnot, mutta tulomuuttajien syissä korostuivat ehkä yllättävänkin paljon sukulaiset ja ystävät.
 Asutko seudulla, jossa väki vähenee? Millaisia ratkaisuja teillä on tehty suunnan muuttamiseksi – tai mitä pitäisi tehdä? Ota kantaa keskusteluosiossa alla. Keskustelu on auki kello 20 asti maanantaina. Tarvitset  Yle Tunnuksen .

Syntyvyyden romahdus pani väestöennusteet kerralla uusiksi – katso, miltä näyttää sinun kotiseutusi tulevaisuus


Summary: Fortum ei halua ottaa suoraan kantaa laskelmiin vakavista terveyshaitoista ja kaupan vaikutuksista ilmastonmuutoksen torjunnan hidastamiseen. Yhtiö haluaa vähentää hiilen käyttöä hallitusti.

Energiayhtiö Fortum on eurooppalaisten ympäristöjärjestöjen laskelmien mukaan EU:n pahimpia saastuttajia.
 Ympäristöjärjestö CAN Europen selvityksen mukaan Fortum on sotkeutunut viime vuonna energiantuotantoon, joka aiheuttaa satoja ennenaikaisia kuolemia Euroopassa ja vaikeuttaa ilmastonmuutoksen torjuntaa.
 Fortumin päätyminen järjestöjen kokoamalle listalle johtuu lähes yksinomaan Fortumin viime vuonna  toteutuneesta  kaupasta isossa keskieurooppalaisessa energiayhtiö Uniperissa.
 Uniper käyttää runsaasti hiiltä toiminnassaan. Valtioenemmistöinen Fortum omistaa Uniperista piirua vaille puolet ja on yhtiön suurin yksittäinen omistaja.
 Pahamaineisuus johtuu siitä, että kivihiilen käyttö aiheuttaa monenlaisia terveyshaittoja, kuten astmaa, keuhko- ja sydänoireita. Erityisesti voimaloiden savukaasujen näkymättömät pienhiukkaset lyhentävät monen elinikää. Ongelmat ovat pitkälle samoja, joita syntyy esimerkiksi puun  pienpoltossa  tai liikenteessä.
 Uniper omistaa toistakymmentä hiilivoimalaa eri puolilla Eurooppaa, ja järjestöt ovat laskeneet näiden päästöjen vaikutukset ihmisiin ja ympäristöön EU:ssa hyväksytyillä päästö- ja ilmastomalleilla. He ovat jyvittäneet Uniperin päästöt Fortumin kontolle sen omistusosuuden mukaan ja yhdistäneet tällä tavalla nämä kaksi yhtiötä.
 Selvityksessä on käytetty laitostietoja EU:n rekistereistä vuosilta 2016 ja 2017.
  Tulosten mukaan  selvimmät terveysvaikutukset kohdistuivat päästöjen määrän lisäksi väestötiheyden takia Saksaan, Isoon-Britanniaan, Ranskaan ja Puolaan. Fortumin ja Uniperin voimaloita on eniten Saksassa, mutta ilmansaasteet kulkeutuvat satojen kilometrien päähän ja vaikuttavat ilmanlaatuun sekä laitosmaassa että naapurimaissa.

 Vaikutuksia on myös Suomessa, mutta vaikutukset ja päästöt ovat Suomessa järjestöjen selvityksen mukaan pienimmät.
 Yksittäisistä maista päästöt lyhentävät selvityksen mallien mukaan selvästi eniten saksalaisten elinikää ja aiheuttavan keskimäärin reilusti yli 100 ennenaikaisen kuoleman. Muissa maissa vaikutusten arvioidaan olevan muutamassa kymmenessä hengessä. Tulosten mukaan Suomessa kuolee alle kymmenen ihmistä ennenaikaisesti pitkälti Fortumin Suomenojan voimalan päästöjen takia.
 Selvityksessä on käyty läpi 19 hiilivoimalaa, joista 12 on Uniperin. Vanhimmat mukana olevat voimalat ovat 50-luvulta, mutta yleisesti voimalat ovat käyttöikänsä puolessa välissä.
 Päästövaikutukset muuttuvat vuosittain, ja kolme selvityksessä mukana ollut yksikköä eivät ole enää käytössä. Fortum on korvannut Puolan Zabrzen vanhan voimalan uudella lämpö- ja sähkövoimalalla. Siinä voidaan jatkossa käyttää hiilen ja sekajätteen sijaan myös esimerkiksi puuta.
 Uniperin tuotanto ei näy Fortumin tiedoissa
 Fortum  on kertonut  satsaavansa entistä enemmän kohti puhtaampaa maailmaa ja olevansa Euroopan puhtaimpia sähköntuottajia.
 Fortum kertoo, että reilusti yli puolet sen kaikesta omasta sähköntuotannosta on hiilidioksidivapaata. Tässä ei kuitenkaan huomioida yhtiön omaa osittain hiilellä tehtävää lämmöntuotantoa ja Uniperin energiantuotantoa, josta lähes kolmannes tehdään saastuttavimmalla hiilellä, neljännes siitä ruskohiilellä.
 Uniperin Scholvenin voimala. AOP
 Uniperin kaupan merkityksestä suurimman omistajan sijoituksiin ja sitä kautta yhtiön kuvaan kertoo se, että kaupan toteutumisen myötä Fortum osti Uniperilta hiilituotantoa saman verran kuin yhtiö tuottaa niin sanotusti hiilidioksidivapaasti ydinvoimalla ja vesivoimalla Suomessa ja Ruotsissa. Uniperin tuotannosta noin kymmenen prosenttia tehdään vesivoimalla Saksassa ja Ruotsissa.
 Puolet Uniperin tuotannosta tehdään kaasulla. Uniper on etenkin Venäjällä iso maakaasun käyttäjä ja  Nord Stream 2  -putkihankkeen myötä fossiilisen kaasun osuus tulee kasvamaan nykyisestä myös Saksassa ja muualla Keski-Euroopassa.
 Fortum ei ilmoita Uniperin päästölukuja omissa esityksissään. Fortumista korostetaan, että Uniper on itsenäinen pörssiyhtiö samoin kuin Fortum, ja molemmat yhtiöt toimivat tahoillaan.
 – Meillä ei ole määräysvaltaa tähän yhtiöön. Tämän takia emme yhdistele heidän talous- ja tuotantolukuja, kertoo johtaja  Pauliina Vuosio  Fortumin viestinnästä.
 Fortumin linjaa suhteessa Uniperiin painotti myös toimitusjohtaja  Pekka Lundmark  esitellessään yhtiön viime vuoden tilaa yhtiökokouksessa.
 Fortumin johto kävi Lundmarkin johdolla yhtiökokouksessa keskusteluja myös selvityksen tekoon osallistuneiden ympäristöjärjestöjen edustajien kanssa. Järjestöt ihmettelevät Fortumin tapaa kertoa Uniper- kauppaa osakkeenomistajille.
 – Fortum haluaa esittää kaupan niin, että siellä on muuta kuin hiiltä. Yhtiön mukaan siellä on päästötöntä energiaa ja kaasua. Tässä ikään kuin vähätellään hiilen osuutta, energia-analyytikko  Lauri Myllyvirta  Greenpeacesta ihmettelee.
 Top 10 -yhtiöt vastaavat kymmenen Suomen kasvihuonepäästöjä
 Uniperin  toimitusjohtajavaihdoksen  ja kaupan sinetöimisen jälkeen viime kesänä, Uniper on alkuvuodesta Fortumin Vuosion mukaan ilmoittanut halustaan keskustella puhtaalta pöydältä suurimman omistajan kanssa toiminnan jatkosta.
 Uniperin hallinnan kannalta vielä selvempi  enemmistöomistus  voi sekin olla vain ajan kysymys. Tosin talousuutisyhtiö Bloombergin mukaan Saksassa käytävä  keskustelu hiilen  käytöstä voi lykätä lisäostoja.
 Vuonna 2016 hyväksytystä strategiasta huolimatta Fortum on järjestöjen selvityksen mukaan rikki- ja muiden raskaaseen ja likaiseen tuotantoon liittyvien päästöjen lisäksi suurimpia ilmastonmuutosta voimistavien hiilidioksidipäästöjen tupruttelijoita Euroopassa.
 Lähes poikkeuksetta hiiltä käyttävät tuotantoyhtiöt ovat myös Euroopan kymmenen pahinta kasvihuonepäästöjen lähdettä ja vastaavat yhteensä melkein kymmenen Suomen kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjä. Listan kymmenes, Fortum/Uniper lähentelee vajaata puolta Suomen päästöjä.
 Toisin kuin rikki-, typpi- ja muita päästöjä, hiilidioksidia ei voi ilman erillistä kallista talteenottoa vähentää voimaloissa.

 Fortum/Uniper tippuu Euroopan kymmenen suurimman päästölähteen listalta sijalle kaksitoista, kun siihen otetaan mukaan kaikki unionin päästökaupan alaiset yritykset. Fortum/Uniperin edelle kiilaa maailman suurin teräksen tuottaja, ranskalainen ArchelorMittal viidenneksi ja italialainen öljy- ja kaasuyritys ENI sijalle yksitoista.
 Uniper suunnittelee sekä luopumisia että avaamista
 Kohti hiilettömyyttä pyrkivän EU:n energiamarkkinat ovat keskellä isoa myllerrystä, ja tämä näkyy mahdollisesti tulevina vuosina myös Fortum/Uniperin päästöluvuissa.
 Uniper on irtautumassa Ranskan kahdesta hiilivoimalastaan ja käynnistänyt neuvottelut tsekkiläisen, itseään vähän pienemmän, myös isoimpien saastuttajien listalta löytyvän energiayhtiö EPH:n kanssa. Ydinvoimamaa Ranska on ilmoittanut luopuvansa hiilestä ensimmäisenä Euroopassa, vuonna 2022.
 Lisäksi Uniper joutuu luopumaan vähitellen isoimmista kahdesta hiilivoimaloistaan Hollannissa ja Isossa-Britanniassa, kun molemmat maat suunnittelevat hiilivoimasta luopumista. Jälkimmäinen vuonna 2025, edellinen vuonna 2029.
 Myös Suomi on lyönyt saman sulkemisajan kuin Hollanti. Jo nyt osa Fortumin Meri-Porin voimalasta on varavoimana, ja Naantalin isossa voimalassa on siirrytty viime vuonna käyttämään pääsääntöisesti biopolttoaineita. Fortumin Espoon voimalassa käytetään edelleen pääsääntöisesti hiiltä.
 Samalla kun Uniper on ajanut alas vielä selvityksessä mukana olleet Hollannin Maasvlakten kaksi ensimmäistä voimalaa, yhtiö suunnittelee avaavansa ensi vuoden aikana ison Dattelnin laitoksen uusimman yksikön.
 Uniperin uusin Datteln IV voimala Hans Blossey / AOP
 – Hiilestä pitää luopua ja se pitää tehdä sillä tavalla, että se on kestävää ja oikeudenmukaista. Sillä mahdollistetaan yhtiöille myös se, että ne pystyvät jatkossa investoimaan puhtaisiin tekniikoihin, Fortumin Vuosio perustelee.
 Fortumin mukaan järjestöjen tekemiä laskelmia ja vaikutuksia on vaikea suoraan kommentoida, kun mallit eivät ole läpinäkyviä.
 Uniperin Saksan hiilivoimaloille ei ole ainakaan vielä sulkemisaikoja
 Vuosion mukaan Dattelnin uutta voimalaa perustellaan sähköntarpeen lisäksi sillä, että sillä voidaan korvata mahdollisesti vanhempia saastuttavampia voimaloita.
 Datteln IV ei ole ollut mukana selvityksessä sen tekovaiheessa. Järjestöjen laskelmien tekoon osallistuneen Lauri Myllyvirran mukaan voimalalta vaaditaan noin puolta tiukempia ehtoja terveyshaittojen vähentämiseksi kuin vanhemmilta laitoksilta.
 Datteln IV käyttää polttoaineenaan hiiltä, joten sen ilmastopäästöt ovat vanhoja voimaloita paremmasta hyötysuhteesta huolimatta suuret.
 Uudella laitoksella sovelletaan vuonna 2021 vaadittavia ilmanlaadun vaatimuksia.
 – Vaikka kuinka haluaisimme pikakelauksella tulevaisuuteen, me emme pysty sitä tekemään, emmekä voi ottaa kantaa Uniperin puolesta sulkemisaikatauluista, Vuosio taustoittaa.
 Uniperin Saksan seitsemän voimalan osalta ei ole olemassa vielä sulkemisaikatauluja. Laajapohjainen  työryhmä  esitti alkuvuodesta, että Saksa luopuu asteittain hiilivoimasta vuoteen 2038 mennessä. Hiilikomissioksi nimetty työryhmä asetti useita etappeja, joista jo vuoden 2022 ensimmäinen rajapyykki vaatii nykyisen käytön vähentämistä neljänneksellä.
 Uniperin Schkopau ruskohiilivoimala.  AOP
 Talouslehti  Handelsblattin  mukaan esitys tarkoittaa jo ilmoitettujen alasajojen lisäksi sitä, että kolmen vuoden aikana on suljettava seitsemän Datteln IV -laitoksen kokoista voimalaa. Uniperissa ollaan huolissaan esityksistä. Seuraavassa vuoden 2030 etapissa olisi enää alle puolet hiilivoimasta jäljellä.
 Uniperissa ollaan  huolissaan  kehityksestä. Uniperin operatiivisen johtaja  Eckhardt Rümmlerin  viime vuoden  tulosjulkistuksen  yhteydessä antaman katsauksen mukaan vuosikausia viivästynyt uusin Dattelnin voimala on mainittu hiilityöryhmän sulkemislistalla. Sen sijaan, että laitos avattaisiin ensi vuonna, työryhmä on ehdottanut sitä suurempia  korvauksia  omistajille tuotannon sulkemisesta, mitä uudempi laitos on.
 Uniper on yksi hiilen alasajosta kärsivistä yhtiöistä Saksassa
 Talousanalyyseihin ja luottoluokituksiin keskittynyt Scope Ratings on arvioinut, että Uniper on  yksi kuudesta  kansainvälisestä energiayhtiöstä, jotka kärsivät hiilikomission laatimasta alasajo-ohjelmasta.
 Vuonna 2016 puolet Uniperin hiilivoimaloiden päästöistä syntyi Isossa-Britanniassa, Alankomaissa ja Ranskassa. Fortum/Uniper on Saksan kolmanneksi suurin hiilellä energiaa tuottava kansainvälinen yhtiö. Ruotsin valtion omistama Vattenfall tulee Fortum/Uniperin jälkeen listalla vielä neljäntenä, mutta yhtiö  myi  vuonna 2016 kannattamattomat ruskohiilivoimalansa tsekkiläiselle EPH:lle. Seuraavalle listalle Vattenfall ei luultavasti enää päädy.
 Vastaavasti Fortumin omistusosuuksien muutokset Uniperissa voivat muuttaa yhtiön sijoitusta järjestöjen listalla.
 EU:n komission alaisen Euroopan ympäristökeskuksen kanssa työskentelevät asiantuntijat ovat hyväksyneet ympäristöjärjestöjen käyttämät tiedot ja laskentatavat.
 CAN Europe on ympäristöjärjestöjen yhteistyöverkosto, johon kuuluu pitkälti yli sata kansalaisjärjestöä eri puolilta Eurooppaa. Suomesta mukana ovat mukana kaikki keskeiset ympäristö- ja kehitysjärjestöt, kuten WWF Suomi.
 Järjestöjen tavoitteena on päästä eroon ensi sijassa hiilivoimasta mahdollisimman nopeasti, koska hiilen käyttö on yksi merkittävä syy sille, että maailman maat eivät pääse alle turvallisena pidetyn 1,5 asteen lämpenemisen.
 Hiilen käyttö lisääntyi maailmanlaajuisesti viime vuonna ja oli keskeinen syy sille, että kasvihuonekaasut lisääntyivät selvästi viime vuonna, vaikka suunta pitäisi olla  päinvastainen .
 Lue myös:
 Kaivosmiehen terveiset kilometrin syvyydestä YK:n ilmastokokoukselle: "Ilman hiiltä ei ole tulevaisuutta"
 Onko Fortumin ja Uniperin raju riita ohitse? – saksalaisfirman suuntaa väännetään nyt kulisseissa
 Professori Fortumin jättikaupasta: "Saksan hiilivoima on hyvin riskialtis"
 Analyysi: Fortum ei saisi ostettua halvalla priimaa – saksalaisfirman puolikas toisi mukanaan ison hiilitahran

Ympäristöjärjestöt laskivat: Fortum on Uniper-kaupan myötä yksi Euroopan saastuttavimmista yhtiöistä


Summary: Onko vaikea ymmärtää eri mieltä olevia? Arvot vaikuttavat politiikan päätöksiin, haluamme tai emme.

Haluatko pohtia äänestysvalintaa syvällisesti? Tai ajatteletko että toisen puolueen äänestäjä on ihan tyhmä? Syy saattaa olla järjen sijasta erilaisissa arvoissa. Vastaamalla viiteen kysymykseen voit selvittää, minkä puolueen ehdokkaat ovat lähimpänä arvomaailmaasi. Voit verrata arvojasi myös 100 000:een vaalikoneen käyttäjään.
 Samalla voit ymmärtää toisin ajattelevia. Arvot ja persoonallisuus vaikuttavat politiikan päätöksiin, haluamme tai emme.
 Kysymykset on muotoiltu tutkijoiden kanssa ja ne ovat samat kuin  Ylen vaalikoneessa . Niihin kannattaa vastata nopeasti liikaa miettimättä. Vastauksiasi ei tallenneta.
 Myöhemmin tässä artikkelissa voit lukea lisää kysymyksillä kartoitettavista viidestä piirteistä ja vertailla puolueita keskenään. Käydään ensin läpi, mitä järkeä kyselyssä oikeastaan on. Vastaajina ovat kysymysten tekoon osallistuneet tutkijat, psykologi ja emootiotutkija  Matias Kivikangas  sekä kognitiotieteilijä  Simo Järvelä.
 Miksi arvokysely on tehty? Eikö vaalikone riitä?
 Matias Kivikangas : Perusvaalikonekysymykset perustuvat yksittäisiin asioihin, jotka ovat pinnalla yhteiskunnallisessa keskustelussa. Arvokysymyksillä pureudumme tekijöihin, jotka vaikuttavat pinnan alla ja päätöksentekoon laajemmin. Kysymykset perustuvat moraali- ja politiikan psykologian tietämykseen siitä, millaiset psykologiset tunnetekijät vaikuttavat poliittisiin asenteisiin tai käyttäytymiseen.
 Arvoiksi on totuttu ajattelemaan vasemmistolaisuus tai isänmaallisuus. Mikä Ylen kysymysten suhde niihin on?
 Simo Järvelä:  Perinteisesti arvot ovat niitä asioita tai ilmiöitä, joita ihmiset pitävät tärkeinä ja arvokkaina. Kyselyssä taas tarkastellaan tiedostamattomia taipumuksia, jotka vaikuttavat siihen millaiset asiat muodostuvat meille arvokkaiksi ja miten niihin suhtaudutaan. Eli oikeastaan tässä tarkastellaan jotain vielä perustavanlaatuisempaa kuin arvoja: arvojen psykologista perustaa ja niiden suhdetta persoonallisuuteen.
 Eikö tällainen määrittely persoonallisuuden mukaan lisää ennakkoluuloja ja poliittisten vastustajien psykologisointia?
 Matias Kivikangas:  Piirteet eivät ole arvostelmia ihmisistä. Päinvastoin uskon, että politiikkaan liittyvien tunteiden perusteiden hahmottaminen voi auttaa ymmärtämään erimielisyyksiä. Kun ymmärrämme, mikä piirteiden toimintamekanismi on ja mitä positiivista poliittisten vastustajien piirteissä on, voimme välttää vastustajien tulkitsemista vaikkapa typeriksi, ahneiksi tai kateellisiksi.
 Kysymykset tuntuvat monitulkintaisilta. Eihän kysymys voi olla hyvä, jos minä tulkitsen sen eri tavalla kuin vaalikoneeseen vastannut ehdokas?
 Simo Järvelä:  Ihmiset ovat tottuneet gallupeihin, joissa kysymysten pitää olla yksitulkintaisia, tai muuten ne ovat huonoja. Näissä arvokysymyksissä haetaan juuri tunnepohjaista intuitiota. Tietty epämääräisyys on näissä kysymyksissä jopa tarkoituksenmukaista. Kysymykset on kuitenkin valittu niin, että ne tavoittavat jotain yhteistä moraaliperustaa.
 Miksi en näe, kuka yksittäinen ehdokas on lähimpänä?
 Matias Kivikangas:  Vaaleissa äänestetään toki yksittäistä ehdokasta, jonka arvomaailma voi erota paljon puolueen keskiarvoista. Viisi kysymystä on kuitenkin niin karkea tapa arvioida arvomaailmaa, että yhden ehdokkaan kohdalla epävarmuus on hyvin suurta. Siksi on mielekkäämpää ja luotettavampaa vertailla puolueiden keskiarvoja. Ehdokkaalle annettu ääni sataa joka tapauksessa puolueen laariin. Siksi on hyvä hahmottaa, millaisin perustein ehdokaskaarti päätöksiä tekee.
 Mitä arvoja tai piirteitä kysely kartoittaa?
 Kysymykset liittyvät seuraaviin piirteisiin tai arvoihin (kysymysten järjestyksessä):  traditionalismi, autoritaarisuus, ryhmähierarkkisuus, vapaus ja lojaalisuus.
 1. Perinteiset arvot ovat hyvän elämän perusta: traditionalismi
 Matias Kivikangas:  Kysymys liittyy  traditionalismiin . Tutkimuksessa tämä nähdään usein osana autoritaarisuutta. Siinä missä autoritaarisuus on toimeen ryhtyvää, traditionalismi on jarruttelevaa. Positiivisesti toimiessaan se estää yhteisöä ajautumasta uudistuksissa piileviin ongelmiin, mutta liiallisena se estää tarpeellisiakin uudistuksia.
 2. Suomessa tarvitaan nyt koviakin keinoja järjestyksen ja tavallisten ihmisten puolustamiseksi: autoritaarisuus
 Matias Kivikangas:   Autoritaarisuus  on piirteenä kehittynyt suojelemaan yhteisöä ulkoisilta uhilta. Se tarkoittaa herkkyyttä tunnistaa uhkia yhteisölle ja reagoida niihin voimakkaasti. Usein siihen liittyy politiikassa vahvan johtajan kaipuu. Piirteen positiivisuus tai negatiivisuus riippuu tietysti siitä, kuinka vakavia uhkat todellisuudessa ovat ja mitkä ovat todistettavasti tehokkaita keinoja niihin vastaamiseen.
 3. On oikein, että yhteiskunnassa jotkut ryhmät ovat paremmassa asemassa kuin toiset: ryhmähierarkkisuus
 Simo Järvelä:  Kysymys liittyy  ryhmähierarkkisuuteen  ja siihen, pitääkö luonnollisena, että toiset ovat ylempänä kuin toiset vallassa tai statuksessa esimerkiksi talousasioissa. Ikävimmillään tämä voi tarkoittaa sitä, että korkeammassa asemassa olevat toimivat tarkoituksellisesti niin, että alempana olevat pysyvät alempana. Toisaalta piirre helpottaa toimimista tehokkaasti ryhmässä, etenkin jos ryhmää uhkaa jokin ulkoa käsin.
 4. Suomen lakien pitäisi nykyistä vapaammin antaa ihmisten tehdä omat ratkaisunsa ja kantaa niiden seuraukset: vapaus
 Matias Kivikangas:  Tätä piirrettä kutsutaan  vapaudeksi.  Se viittaa perustavaan haluun vähentää muiden asioihin puuttumista. Parhaimmillaan se estää vallan väärinkäytöksiä, huonoimmillaan se haittaa yhteisön tarpeellista itsesäätelyä.
 5. Poliitikon velvollisuus on ennen kaikkea ajaa omien äänestäjiensä etuja: lojaalisuus.
 Matias Kivikangas:  Kysymys viittaa piirteeseen, jota kutsutaan  lojaalisuudeksi.  Se tarkoittaa taipumusta auttaa ja puolustaa omaa ryhmää, tarvittaessa muita ryhmiä vastaan. Lojaalisuuden kohde voi vaihdella – useimmat tunnistavat tunteen joka asettaa oman perheen tärkeämmäksi kuin muut ihmiset – ja tässä se liittyy äänestäjien muodostamiin intressiryhmiin.
 Monet kysymykset kartoittavat ominaisuuksia, jotka liittyvät omien suojaamiseen ulkoisilta uhilta. Ominaisuudet ovat varmasti olleet hyödyllisiä luolamiehelle, mutta mitä merkitystä niillä on monimutkaisessa nykypolitiikassa?
 Simo Järvelä:  Monelle on vaikea hyväksyä, että meillä ihmisillä olisi pysyviä piirteitä, jotka selittävät käyttäytymistämme. Näillä piirteillä on kuitenkin tutkimusten mukaan selitysvoimaa, vaikka ne eivät tietenkään ole ainoa selittäjä. Politiikassa vaikuttavat paljon elämänkokemukset, koulutus ja se, millaisissa ympyröissä liikkuu. Psykologiset piirteet vaikuttavat kuitenkin ihmisen kaikkeen toimintaan ja päätöksiin, oli kyse sitten parisuhteesta, joukkue-urheilusta tai politiikasta. Aivomme ja kehomme toimivat edelleen kuten luolamiesten.
 Miten puolueiden arvopohja eroaa?
 Vaalikoneen vastausten perusteella puolueilla on tosiaan eroja. Tästä pääset vertailemaan puolueiden vastausten eroja. Grafiikka kertoo puolueen ehdokkaiden vastausten keskiarvon. Värillisessä grafiikassa näet 9 eduskuntapuoluetta ja harmaassa grafiikassa pienpuolueet.
 Kristillisdemokraatit ja perussuomalaiset arvostavat perinteitä
 EOP: Eläinoikeuspuolue, FP:	Feministinen puolue, IPU: Itsenäisyyspuolue, KP: Kansalaispuolue, Kok.: Kansallinen Kokoomus, KTP: Kommunistinen Työväenpuolue, Lib.:	Liberaalipuolue, Liik.: Liike Nyt, PS: Perussuomalaiset, PP: Piraattipuolue, TL: Seitsemän tähden liike, Sin.:	Sininen tulevaisuus, SKE: Suomen Kansa Ensin, Kesk.: Suomen Keskusta, SKP: Suomen Kommunistinen Puolue, KD: Suomen Kristillisdemokraatit, RKP: Suomen ruotsalainen kansanpuolue, SDP: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Vas.: Vasemmistoliitto, Vihr.: Vihreä liitto
 Traditionalismia kartoittava kysymys jakaa puolueita melko samoin kuin olemme tottuneet näkemään liberaali–konservatiivi-kuvauksissa. Omana ryhmänään näkyy pienpuolue feministipuolue, jossa ehdokkaista suurin osa on ollut täysin eri mieltä väittämän kanssa.
 Matias Kivikangas:  Kun dataa katsoo tarkemmin, eduskuntapuolueissa erottuu kolme eri ryhmää. Kristillisdemokraateissa, perussuomalaisissa ja sinisessä tulevaisuudessa on eniten vastaajia, jotka ovat täysin samaa mieltä väittämän kanssa – heille kysymys vaikuttaisi olevan enemmän tunneasia. Isot puolueet ovat sitten keskitien kulkijoita. Kolmantena ryhmänä ovat eri mieltä olevat vihreät ja vasemmistoliiton ehdokkaat.
 Punavihreissä puolueissa vähiten autoritaarisuutta

 Vahvan johtajan kaipuuseen yhdistyvä autoritaarisuus oli eduskuntapuolueista vahvinta perussuomalaisissa ja sinisen tulevaisuuden ehdokkaissa, punavihreät puolueet taas ovat toisessa päässä.
 Matias Kivikangas : Tässä piirteessä eduskuntapuolueiden välillä on suurimmat erot. Piirre mittaa suhtautumista ulkoisiin uhkiin, mutta moniin nykypolitiikan uhkiin suhtautuminen ei näissä näy. Osaksi siksi meidän on vaikea kamppailla ilmastonmuutoksen tai eriarvoisuuden kaltaista uhkaa vastaan: ne eivät ole konkreettisia ulkopuolisia uhkia. Ilmastonmuutos aiheuttaa emootiotutkijan näkökulmasta enemmän lamauttavaa ahdistusta, ei niinkään toimintaa käynnistävää pelkoa.
 Hyväksytäänkö eriarvoisuus parhaiten kokoomuksessa?

 Arvokysely antaa viitteitä siitä, että kokoomuslaisille ehdokkaille on eduskuntapuolueista helpointa hyväksyä se, että jotkut ryhmät ovat paremmassa asemassa kuin toiset. Lähes yhtä vahvaa tämä ryhmähierarkkisuudeksi kutsuttu piirre on perussuomalaisissa. Puolueen linjassa korostuukin usein jako suomalaisiin ja ulkomaalaisiin.
 Matias Kivikangas : Tuloksissa näkyy se, että Suomessa tasa-arvo on yhteiskunnallisessa keskustelussa niin vahva eetos, että se vaikuttaa kaikkiin tuloksiin, vaikka kysymyksillä pyritäänkin kartoittamaan persoonallisuuden piirteitä. Sisäisesti yksimielisimmät vastaukset oli eduskuntapuolueista vasemmistopuolueilla ja vihreillä. Se kuvannee sitä ajatusta, että yksilön huono asema ei kerro yksilön ominaisuuksista vaan rakenteellisista seikoista.
 Vapaus sääntelystä viehättää oikealla

 ”Vapaudeksi” määritelty piirre liittyy kyselyssä vapauteen sääntelystä. Filosofiassa tätä kutsutaan ”negatiiviseksi vapaudeksi” eli vapaudeksi rajoitteista. Tätä piirrettä löytyi eniten useasta pienpuolueesta, ääripäinä piraattipuolue ja liberaalit.
 Matias Kivikangas:  Se, että on väitteen kanssa eri mieltä, ei tarkoita että vastustaa vapautta, vaan että pitää muita arvoja tärkeämpinä. Vapauden korostaminen liittyy näkemykseen, jossa ihminen on ennen kaikkea yksilö. Sopii kuvaan, että SDP:ssä ollaan eniten vastakkaista mieltä: puolueen maailmankuvassa nähdään ihminen korostetusti osana yhteiskunnallisia rakenteita.
 Timo Soinin jalanjäljillä puolustetaan omia

 Kiinnostavaa hajontaa oli, kun kyselyssä kartoitettiin lojaalisuutta omaa ryhmää kohtaan. Vahvimpana piirre näkyi eduskuntapuolueista perussuomalaisissa ja sinisessä tulevaisuudessa. Kysymys sekoitti vasemmistopuolueet ja oikeistopuolueet selvästi eniten. Heikointa ja vahvinta piirre oli useammassa pienpuolueessa.
 Matias Kivikangas : Perussuomalaisten ja sinisten erottuminen voi kummuta siitä, että niiden juuret ovat protestiliikkeessä ja ajatuksessa, että puolueiden ihmisiä ei ole kuultu politiikassa. RKP taas on kiinnostava: sitä pidetään tietyn porukan puolueena. Vastaukset voivat olla reaktio tähän stereotypiaan tai sitten sitä, että RKP:läiset korostavat usein olevansa sillanrakentajia oikeiston ja vasemmiston välillä.
 Täältä  voit lukea tutkija Matias Kivikankaan blogipostauksen piirteiden valitsemisesta.
 Keskustele!
 Mitä merkitystä arvoilla tai poliitikon persoonallisuuspiirteillä on politiikassa? Valitsetko ehdokkaan asiakysymysten vai arvojen perusteella?
 Voit keskustella aiheesta tämän artikkelin alla. Keskustelussa mukana klo 10–12 toimittaja Heli Suominen ja tutkija Simo Järvelä. Simo Järvelä keskustelee teemasta myös maanantain Ykkösaamussa Yle Radio Yhdessä 7.30 alkaen.

Vastaa viiteen kysymykseen ja testaa, millä puolueella on samanlaiset arvot kuin sinulla


Summary: Yle järjestää kaikissa vaalipiireissä eduskuntapuolueille radiotentin. Osaa tenteistä voi seurata paikan päällä.

Tästä on kyse Yle järjestää kaikissa vaalipiireissä radiotentit 8.4. Tentit suorana lähetyksenä Radio Suomessa: Helsingin vaalipiiri klo 16.13–18, muut vaalipiirit klo 18.02–20.00. Kouvolassa, Jyväskylässä, Tampereella, Oulussa, Porissa, Turussa, Rovaniemellä ja Seinäjoella tentit ovat yleisötapahtumia. Voit kuunnella radiotentit seuraavana päivänä Yle Areenasta.
 Helsingin vaalipiiri  aloittaa Radio Suomen Suuren vaalitenttipäivän ensimmäisenä jo klo 16.13–18.00, juontajina ovat Reeta Salminen ja Paavo Häikiö.
 Analyysi: SDP joutunee taistelemaan äänestäjistä Helsingissä – Äänet annetaan joko päästöttömälle tulevaisuudelle tai Suomen kulttuurin säilymiselle
 Muiden vaalipiirien tentit kuuluvat Radio Suomessa klo 18.02–20.00. Tenttejä voi kuunnella myös  Yle Areenan  kautta suorana ja seuraavana päivänä tallenteena. Voit kommentoida tenttejä somessa tunnisteella #RStentti.
 Uudenmaan vaalipiirin  tentin juontavat Mari Sarolahti ja Paavo Häikiö.
 Analyysi: Suomen suurimmassa vaalipiirissä on kymmeniä tuhansia kodittomia ääniä – Ratkaiseeko maahanmuutto vaalit Uudellamaalla?
 Hämeen vaalipiirissä  eduskuntapuolueiden ehdokkaita tenttaavat Marjo Pirilä ja Tiina Kokko.
 Analyysi: Demareilla valttikortit käsissään myös Hämeessä
 Savo-Karjalan vaalipiirin  tentissä juontajina ovat Marja-Liisa Kämppi ja Markku Malinen.
 Analyysi: Savo-Karjalasta valitaan yksi edustaja vähemmän – miten asettuvat voimasuhteet useiden luopujien ja puolueen vaihtajien vaalipiirissä?
 Näihin tentteihin pääset yleisöksi paikan päälle
 Osaa tenteistä yleisö pääsee seuraamaan maanantai-iltana radion lisäksi omin silmin klo 18–20.
 Kaakkois-Suomen vaalipiirissä  eduskuntapuolueiden ehdokkaat kohtaavat Kouvolan uudella nuorisotalolla. Tentin juontavat Vesa Gregula ja Riina Kasurinen.
 Analyysi: Jopa kymmeniä tuhansia ääniä uusjakoon Kaakkois-Suomessa
 Keski-Suomen vaalipiirin  tentti järjestetään Jyväskylän Vakiopaine-baarissa, juontajina Virpi Kotilainen ja Hanna Talikainen.
 Analyysi: Ennätysmäärä ehdokkaita tavoittelee kansanedustajanpaikkaa Keski-Suomesta
 Pirkanmaan vaalipiirissä  Juha Kokkala ja Milla Madetoja tenttaavat eduskuntapuoluiden edustajia Tampereella Kauppakeskus Ratinassa. Kaikki  tentattavat  ovat korkeintaan 30-vuotiaita.
 Analyysi: Pirkanmaalla on kova halu saada oma ministeri – Kuka katkaisee kuivan kauden?
 Oulun vaalipiirissä  Päivi Annala ja Sanna Kähkönen juontavat yleisötentin Oulussa Jumpru Pubissa.
 Analyysi: Vaaleista tulossa poikkeuksellisen kiinnostavat Oulun vaalipiirissä – ottaako keskusta turpaan, entä nousevatko perussuomalaiset?
 Lapin vaalipiirin  ehdokkaita Rovaniemen Sampokeskuksessa tenttaavat Anni Tolppi, Jarno Tiihonen ja Jari Vesa.
 Analyysi: Lapissa puolueiden itse asettamat tavoitteet paikkojen määrästä eivät voi toteutua kaikilta osin
 Satakunnan vaalipiirin  tenttiä Porin teatterissa vetävät Teemu Kahila ja Antti Laakso.
 Analyysi: Satakunnassa kaikki puolueet joutuvat jännittämään eduskuntavaaleissa – kolmen naisen läpimenoa pidetään lähes varmana
 Varsinais-Suomen  vaalipiirin tenttiä voi seurata Turun Domino-teatterissa, juontajina Kalle Talonen ja Hannu Vähämäki. Myös kotisohvilta pääsee Yle Areenan  videosuoran  kautta mukaan tunnelmaan.
 Analyysi: Taistelu Turun seudun äänistä ratkaisee Varsinais-Suomen eduskuntavaalien voimasuhteet
 Hannu Vähämäki ja Kalle Talonen juontavat Ylen vaalitentin Varsinais-Suomen vaalipiirissä.  Paula Collin / Yle
 Vaasan vaalipiirissä  tenttitunnelma valtaa Seinäjoella Apila-kirjaston, jossa tenttaajina ovat Elina Niemistö ja Ari Vihanta.
 Analyysi: Vaasan vaalipiirissä ollaan jännän äärellä vaali-iltana – Minne menevät luopujien äänet?
 Radio Suomen Suurena vaalitenttipäivänä kuullaan myös Aki Laineen juontama valtakunnallinen tentti klo 10.40–12.00.
 Vieläkö oma ehdokkaasi on valitsematta? Ylen  vaalikoneessa  voit vertailla vastauksia ja etsiä oman ehdokkaasi. Ylen kaikki vaalisisällöt löydät  täältä .

Mikä on vaalipiirisi kuumin keskusteluaihe? Kuuntele tentit suorana Radio Suomesta tai Yle Areenasta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Syntyvyyden romahdus pani väestöennusteet kerralla uusiksi – katso, miltä näyttää sinun kotiseutusi tulevaisuus
 Suurin osa Suomea tyhjenee hitaasti.  Selvitimme , miten rakennemuutos on muuttanut elämää ja mitä ratkaisuja taantuvien paikkakuntien asukkaat ovat löytäneet.
 Millä puolueella on samanlaiset arvot kuin sinulla?
 Mostphotos
 Miksi ihmiset valitsevat eri puolueen kuin sinä? Mikä puolue jakaa arvosi? Testaa  Ylen arvomittarilla .
 Ympäristöjärjestöt laskivat: Fortum on Uniper-kaupan myötä yksi Euroopan saastuttavimmista yhtiöistä
 Uniperin tehdas Gelsenkirchenissä, Saksan Ruhrin alueella. Hans Blossey / AOP
 Ympäristöjärjestö CAN Europen  selvityksen mukaan  Fortum on sotkeutunut viime vuonna energiantuotantoon, joka aiheuttaa satoja ennenaikaisia kuolemia Euroopassa ja vaikeuttaa ilmastonmuutoksen torjuntaa. Tulosten mukaan selvimmät terveysvaikutukset kohdistuivat päästöjen määrän lisäksi väestötiheyden takia Saksaan, Isoon-Britanniaan, Ranskaan ja Puolaan. Suomessa voimaloiden vaikutukset ovat pienimmät. Fortum/Uniper on yksi suurimmista ilmastopäästöjen tupruttelijoista Euroopassa.
 Lontoon ydinkeskustassa otetaan tänään käyttöön "ultramatalat päästöt" – autoilulle jopa 28 euron päivämaksu
 AOP
 Kaupunki  alkaa laskuttaa  matalapäästöisellä alueella dieselautoilijoita sekä suurinta osaa yli 14-vuotiaista bensalla kulkevista autoista. Tuoreen tutkimuksen mukaan lähes tuhat ihmistä vuodessa joutuu sairaalaan saasteiden aiheuttaman astman vuoksi.
 Kuuntele oman vaalipiirisi vaalitentti suorana Radio Suomesta
 Hanna Talikainen ja Virpi Kotilainen Jaana Polamo / Yle
 Mikä on vaalipiirisi kuumin keskusteluaihe? Yle järjestää kaikissa vaalipiireissä eduskuntapuolueille  radiotentin  tänään 8. huhtikuuta. Tentit voit kuunnella suorana lähetyksenä Radio Suomessa. Helsingin vaalipiiri kuullaan klo 16.13–18 ja muut vaalipiirit klo 18.02–20.00. Osaa tenteistä voi mennä seuraamaan paikan päälle.
 Etelässä tulee vettä, muualla myös räntää ja lunta
 Yle
 Viikko alkaa sateisena. Maan eteläosassa sää on pilvistä ja sateista. Etelässä sateet tulevat vetenä, maan keskiosassa sateet tulevat vetenä, räntänä ja lumenakin ja pohjoisessa sateet tulevat lumena. Poutaisinta on Keski- ja Pohjois-Lapissa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Miltä kotiseutusi tulevaisuus näyttää, testaa Ylen arvomittarilla, mikä puolue jakaa arvosi ja millainen Fortumista tuli Uniper-kaupan myötä