Summary: Vapaaehtoisten eläinlääkäreiden saimaannorpille perustama hoitopaikka nousi pikatahdissa Puumalan vesille. Ensimmäinen potilas on toipunut nopeasti.

Tiistaiaamuna Puumalassa käynnistyi pikavauhdilla vyörynyt tapahtumasarja, jonka ansioista uhanalaisen saimaannorpan hoito-olosuhteet ovat parantuneet merkittävästi.
 Kaksi saimaannorpan kuuttia oli heinä-elokuun taitteessa päätynyt eläinlääkäripariskunta Anu Korpikallion ja Jake Kukowskin hoiviin. Molemmat kuutit olivat heikossa kunnossa.  Ensimmäinen oli ilmeisesti  päätynyt verkkoon,  toinen oli aliravittu j a täynnä syöpäläisiä.
 Kuvioon kuuluu myös kolmas eläinlääkäri, Pekka Sarkanen, joka viettää vapaa aikaansa Puumalassa Saimaan rannalla.
 Sarkanen on ollut kymmenen vuotta vapaaehtoisena norpan suojelutyössä,muun muassa laskemassa ja kolaamassa pesiä. Lumettomina tai vähälumisina talvina vapaaehtoiset ovat kolanneet pesätarpeita myös Sarkasen mökkivesillä.
 Sarkanen, Korpikallio ja Kukowski olivat jo alustavasti viritelleet ajatusta norppien hoitopaikan perustamisesta, sillä saimaannorpan hoitamiseen esimerkiksi Korkeasaaressa liittyy riski tautien leviämisestä.
 Aiemmin löydetty kuutti oli viety Korkeasaareen, sillä siellä oli sattumoisin ollut allas ilman itämerenhylkeitä parisen kuukautta. Tautiriskin takia norppia ja itämerenhylkeitä ei pidetä samoissa paikoissa.
 Tiistaiaamun valjettua huomattiin, että Pihlajavedeltä surkeassa kunnossa löydetty kuutti oli edelleen elossa. Soittokierros eläinlääkäreiden kesken johti siihen, että he muutaman vapaaehtoisen avulla kokosivat Sarkasen hiekkarannalle tukevan teräsaitauksen. Aitaus oli aiemmin ollut Sarkasella kotieläinten käytössä.
 Heikko kuutti sai eläinlääkäreiltä antibiootteja ja letkun kautta ravintoa. Kuutin letkuruokinnan Korpikallio ja Kukowski opettelivat Korkeasaaresta lähetetyn videon avulla.
 Lääkitty ja ravittu kuutti siirrettiin pikatahdilla pystytettyyn aitaukseen. Torstaiaamuun mennessä hoitokodin ensimmäinen asukas oli virkistynyt huomattavasti.
 – Kuutti alkoi jo tiistai-iltana syödä muikkuja paloiteltuna ja eilen kelpasivat jo kokonaisetkin kalat. Myös turkki on lähes puhdas. Loiset ovat käytännössä poistuneet, Pekka Sarkanen kertoi torstaina aamupäivällä.
 Kuutti pääsi tutustumaan uuteen hoitopaikkaan. Petri Vironen / Yle
 Aamulla ei tiedetty, että illalla aitaus on pystyssä
 Saimaannorpan suojelusta vastaavan Metsähallituksen suojelubiologi Jouni Koskela pitää eläinlääkäreiden apua ensiarvoisen tärkeänä.
 – Ilman heidän neuvokasta toimintaa kuutit tuskin olisivat selvinneet hengissä. Tähän asti kuuteille on voitu antaa vain antibioottipistos ja päästää takaisin veteen. Ne ovat yleensä menehtyneet samana tai seuraavana päivänä.
 Päätös hoitopaikan perustamisesta eteni hämmästyttävän nopealla aikataululla.
 – En olisi voinut tiistaiaamuna vielä uskoa, että tällainen hoitopaikka saataisiin. Illalla se oli jo valmis. Pekka Sarkaselle täysi tunnustus, Koskela sanoo.
 Jouni Koskelan mukaan samanlaisia hoitopaikkoja voisi tulevaisuudessa olla muutamia eri puolella Saimaata. Reilut puolet norpista elää Savonlinnan ympäristössä Haukivedellä ja Pihlajavedellä.
 – Jos Savonlinnan pohjois- ja eteläpuolella olisi tällaiset paikat, kuuteilla olisi vain puolen tunnin tai tunnin matka hoitoon.
 Myös Korkeasaareen aiemmin siirretty kuutti on vahvistunut huomattavasti. Parhaillaan asiantuntijat ja viranomaiset pohtivat mahdollisuutta palauttaa kuutti takaisin Saimaaseen. Tautiriskin takia päätös on vielä auki.
 – Päätös palauttamisesta tehdään varmaankin ensi viikolla, Koskela sanoo.
 Mahdollinen palautuspaikka on julkinen
 Koskela on jo ollut yhteydessä kalastusalueelle, josta ensimmäinen kuutti löytyi. Kalaveden omistajat ovat jatkossa avainasemassa, jos kuutti palautetaan takaisin kotivesilleen.
 – Jos palautukseen päädytään, paikka kerrotaan julkisesti ja harras toiveemme on, ettei siellä kalastettaisi verkoilla, Koskela kertoo.
 Toinen vaihtoehto Korkeasaaren kuutille on lopettaminen.
 – Toisin kuin kirjohylkeet ja harmaahylkeet norpat eivät viihdy ja menesty tarhaolosuhteissa. Jäljelle ei jää vaihtoehtoja, Koskela myöntää.
 – Norppa haluaa olla villi ja vapaa.
 Kuutti sai alkuvaiheessa letkun kautta ravintoa. Petri Vironen / yle

Video: Näin surkea Sanelma virkoaa ahmimaan muikkuja – jo kaksi saimaannorpan kuuttia pelastumassa eläinlääkäreiden neuvokkaan avun ansiosta


Summary: Erityisesti osastojen lääkärikierrot ovat ongelmallisia, kun potilastietoja käsitellään muiden kuullen. Voit keskustella aiheesta jutun lopussa.

Potilastietosuoja vaarantuu useissa Suomen sairaaloissa.
 Esimerkiksi Hämeenlinnassa Kanta-Hämeen keskussairaalan osastoilla samaan huoneeseen saatetaan sijoittaa neljäkin potilasta. Tällöin huoneessa olevat kuulevat usein väistämättä muiden potilaiden kanssa käydyt keskustelut.
 Keskussairaalan ensiavussa potilaspaikkojen välillä on ohuet verhot. Nekään eivät liiemmin takaa yksityisyyttä.
 Kanta-Hämeen keskussairaalan viestintäpäällikkö  Iisakki Kiemunki  kertoo, että ongelma on tiedossa. Kiemungin mukaan vanhojen sairaaloiden rakennusvaiheessa maailma ja lainsäädäntö olivat toisia, ja asioihin on puututtu jälkikäteen.
 – Toimenpiteitä on tehty. Tarpeen vaatiessa potilaita siirretään toisiin huoneisiin potilaskeskustelujen ajaksi, Kiemunki kertoo.
 Keskussairaalan ensiavun seurannan tilat sen sijaan on rakennettu tällä vuosituhannella. Kiemunki kertoo, että ensiavun potilasseurantatilasta tehtiin tietoisesti avoin, jotta potilasturvallisuus pystytään takaamaan. Avoimessa tilassa hoitohenkilökunta pystyy esimerkiksi kontrolloimaan tilanteita paremmin.
 Kanta-Hämeen keskussairaala saa palautteita potilastietosuojasta vain vähän, kertoo viestintäpäällikkö Iisakki Kiemunki. Ville Välimäki / Yle
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri  Sally Järvelä  arvioi, että ensiavun tilojen muuttaminen potilaan kannalta yksityisemmiksi vaatisi valtavasti lisäresursseja.
 Osastojen lisäksi sairaalan tai ensiavun ilmoittautumispisteellä asiakas joutuu kertomaan tietoja itsestään. Iisakki Kiemunki kertoo, että keskussairaalan auloja on pyritty äänieristämään siten, että puhe ei kantautuisi muualle aulaan.
 Tasapainoilua luottamuksellisuuden ja hoidon laadun välillä
 Vastaavia tietosuojaongelmia on muuallakin.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) asiakkaat antavat asiasta palautetta säännöllisesti. HUSin hallintoylilääkärin  Teppo Heikkilän  mukaan ongelmaan on kiinnitetty huomiota, ja luottamukselliset keskustelut pyritään käymään rauhallisessa paikassa.
 – Erityisesti ruuhkaiset ja kiireiset toimipisteet, kuten päivystys, ovat tietosuojan kannalta riski. Niissä joudutaan joskus tasapainoilemaan hoidon laadun ja sujuvuuden ja toisaalta luottamuksellisuuden välillä.
 Turun Sanomat uutisoi viime viikolla , että Turun kaupunginsairaalassa potilaat kuulevat toistensa tietoja näytteenottotilan puutteellisen äänieristyksen vuoksi. Lehden mukaan ongelmaa on ratkottu muun muassa peittämällä keskusteluja panemalla radio päälle.
 Myös Tampereen yliopistollisessa sairaalassa (TAYS) on keksitty luova ratkaisu. Muutamilla osastoilla muille huoneessa asuville jaetaan potilaskeskustelujen ajaksi perinteiset kuulosuojaimet.
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Sally Järvelä aloitti nykyisessä työssään elokuun alussa. Entinen TAYSin toimialajohtaja kertoo, että kuulosuojaimista tuli hyvää palautetta. Marjut Suomi / Yle
 Vielä aiemmin tänä vuonna TAYSin toimialahjohtajana työskennellyt Sally Järvelä kertoo, että kuulosuojainten käytöstä on saatu hyvää palautetta.
 Kuitenkin myös TAYSissa potilaan tietosuojan toteutumisessa on havaittu ongelmia. Esimerkiksi ensiavussa tilat ovat vielä ahtaammat kuin Kanta-Hämeen keskussairaalassa. Palautetta tuli Järvelän mukaan asiakkailta melko runsaasti.
 "Näin ei tietenkään pitäisi olla"
 Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) tunnistaa ongelman.
 – Näin ei tietenkään pitäisi olla. Kysymys on salassa pidettävistä tiedoista, joista keskustellaan muiden potilaiden läsnä ollessa. Heidän ei pitäisi kuulla niitä asioita, toteaa ministeriön neuvotteleva virkamies  Joni Komulainen .
 Lain kannalta asia ei ole yksiselitteisesti pielessä. Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakirjat ja niissä olevat tiedot ovat salassapidettäviä. Niitä ei luovuteta sivullisille, jollei asianosainen ole antanut siihen suostumusta.
 STM:n virkamiehet pitävät suostumusta tulkinnanvaraisena. Lainsäädännössä ei ole yksityiskohtaisia ohjeita tietosuojan toteutumisesta tilanteissa, joissa samassa tilassa on muita potilaita.
 – Jos henkilökunta keskustelisi ilman, että potilas on paikalla, se olisi eri asia, ministeriön erityisasiantuntija  Teemu-Pekka Virtanen  sanoo.
 Joni Komulaisen mukaan terveydenhuollon ammattilaisen ja potilaan tulee miettiä sopiva ratkaisu yhdessä, jos potilaan tietoja puidaan muiden kuullen.
 – Eräällä tavalla potilas hyväksyy tilanteen, jos jatkaa keskustelua lääkärin kanssa. Potilas voi sanoa, että voidaanko keskustella muussa tilassa.
 Ongelman keskiössä vanhat sairaalat
 Potilastietojen vuotaminen vääriin korviin korostuu vanhoissa sairaalarakennuksissa. Uusissa sairaaloissa potilaan tietosuoja on helpompi toteuttaa.
 – Uudisrakennuksissa potilastietosuojan ja hoidon luottamuksellisuuden toteutumista tukevat rakenteelliset ratkaisut voidaan ottaa paremmin huomioon ja toteuttaa jo suunnitteluvaiheessa, sanoo HUSin hallintoylilääkäri Teppo Heikkilä.
 – Tiloista voidaan rakentaa lähtökohtaisesti potilasystävällisempiä. Myös liikuteltavat äänieristeet ovat uutta teknologiaa, jota voi hyödyntää, kertoo johtajaylilääkäri Sally Järvelä Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiristä.
 Kanta-Hämeen keskussairaalan lisäksi fyysisiin tiloihin liittyviä potilastietosuojaongelmia on muuallakin Suomessa. Ville Välimäki / Yle
 Esimerkiksi Kanta-Hämeeseen ollaan parhaillaan suunnittelemassa uutta sairaalaa, johon on tulossa yhden hengen potilashuoneita.
 – Siihen ollaan menossa entistä enemmän, STM:n Teemu-Pekka Virtanen kertoo.
 Onko sinulla kokemuksia potilastietojesi vuotamisesta sivullisille? Voit keskustella aiheesta klo 18:aan asti.

Sairaalassa sinunkin intiimiasiasi päätyvät usein ventovieraan korviin – Sivullisille jaetaan jopa kuulosuojaimia potilastietojen salaamiseksi


Summary: Romuja sisustuselementeiksi jalostava trash design on ollut näkyvästi esillä Kouvolan asuntomessuilla.

Keskellä kaunista kattausta seisoo erikoiselta näyttävä häkkyrä, jossa on kolme metallista uloketta. Tarkemmin katsottuna se esittää kolmea kukkasta, jotka on upotettu betoniin.
 – Metsästä löytyi vanhaa kanaverkkoa ja eräästä varastosta iso kela ohutta rautalankaa. Päätin sitten yhdistää ne kauniiksi kukkasiksi, kertoo somistaja  Sarianne Solio .
 Romusta koottu kukkateos koristaa nyt erästä Kouvolan asuntomessujen kohdetta: rivitalohuoneistoa, joka on suunniteltu opiskelijan käyttöön sopivaksi vuokra-asunnoksi. Juuri tästä trash designissa – roskasta tehdyssä taiteessa – on kyse. Jokin tarpeeton tavara saa hieman paranneltuna ja muokattuna tyystin uuden elämän.
 Kukka-asetelman materiaalina on käytetty vanhaa kanaverkkoa ja rautalankaa. Jesse Mäntysalo/Yle
 Solio ei näe tarpeettomina lojuvia esineitä roskina vaan tulevina design-tuotteina.
 – Se voi oikeastaan olla mitä vain, vaikkapa patsaita tai tauluja. Lähtökohta materiaaleissa on kuitenkin se, että ne ovat roskaa. Ei siis kirpputoritavaraa, vaan sinne kelpaamatonta.
 Solio painottaa, että trash designissa ei ole kyse tuunaamisesta tai entisöinnistä.
 – Materiaalit ovat selvää roskiskamaa.
 Sarianne Solio ja Tiina Henttonen ovat sisustaneet taloja Kouvolan asuntomessuilla. Jesse Mäntysalo/Yle
 Lähes mistä tahansa jätetavarasta voi muokata romudesignia. Sarianne Soliolla on periaate, ettei hän heitä mitään pois.
 – Maalaan työkseni esineitä ja huonekaluja. Siitä tulee tietenkin tyhjiä maalipurkkeja ja spraypulloja. Tällä hetkellä mietin, mitä keksisin niistä tehdä. Uskon siihen, että aina tulee joku idea.
 Trash designia pidetään Solion mukaan alunperin pohjoiseurooppalaisena ilmiönä, joskaan tarkkaa alkuperämaata trendille hän ei pysty määrittelemään. Solio uskoo, että halu roskata mahdollisimman vähän liittyy pohjoismaalaisten identiteettiin.
 – Meillä luonnosta ei löydy roskaa sellaisia määriä kuin jossain muualla päin maailmaa. Olemme kierrättämisessä aika hyviä. Ehkä se kuuluu enemmän meidän luonteeseen, ettemme haluta roskata ja heittää tavaraa turhaan pois.
 Autonrengas sai uuden elämän tuolina. Jesse Mäntysalo/Yle
 Ekologisuus ja kestävä kehitys näkyvät suomalaisessa sisustamisessa muutenkin kuin trash designin lisääntyvänä suosiona. Sisustusarkkitehti  Tiina Henttosen  mukaan ympäristöystävällinen sisustaminen voisi olla oiva vientituote maailmalle.
 – Kaikki trendithän tulevat meille aina jostain, mutta on meillä joitain omiakin tunnuspiirteitä. Tämä kierrätysteema on niistä yksi. Toivon, että meiltäkin menisi maailmalle uusia trendejä, sanoo Henttonen.
 Trash design -valaisimen materiaalina on käytetty vanha roskakoria. Jesse Mäntysalo/Yle
 Uutta on sekin, että nyt ekologisemmat valinnat lähtevät paljon asiakkaista itsestään. Kaikkea entistä ei enää heitetä pois uuden tieltä. Henttosen mukaan myös sisustusarkkitehti saattaa vinkata, miten asiat voisi tehdä ekologisuus edellä.
 – Kun alan sisustaa uutta kotia, menen aluksi katsomaan yhdessä asiakkaiden kanssa heidän vanhaa kotiaan. Katsomme yhdessä läpi, mitä kaikkea siellä on, ja silloin ihmiset saattavat nähdä omat kalusteensa ihan eri valossa kuin aiemmin.
 Rikkinäisestä matkalaukusta syntyi Sarianne Solion käsissä koiranpeti. Jesse Mäntysalo/Yle
 Myös Sarianne Solio on huomannut, että ihmisten ympäristötietoisuus on nousussa. Hän kertoo, että ihmiset ovat ilmoittaneet hänelle esimerkiksi roskiin menevistä tavaroistaan.
 – Olen löytänyt näin muun muassa erään marmoripöydän, josta sitten tein trash design -esineen. Se oli jo lähdössä kaatopaikalle, Solio sanoo ja osoittaa lasitetulle terassille sijoitettua sinistä pöytää, josta on katkaistu jalat.
 Romumuotoilun ei siis tarvitse olla vain pieniä koriste-esineitä vaan isommillekin huonekaluille voi tarjota uuden elämän. Marmoripöydästä syntyi marokkolainen kahvi- ja teepöytä.
 – Haimme marokkolaisteemaa, koska asunnon sisustus on yleisestikin boheemia. Pöydän pintaan on tehty taideteos, jossa on keskellä aurinko, reunoilla kuparin- ja kullanväriä. Se oli niin hirveässä kunnossa, ettei olisi kelvannut edes kirpputorille.
 Sarianne Solio katkaisi marmoripöydästä jalat ja teki siitä marokkolaisen kahvi- ja teepöydän. Jesse Mäntysalo / Yle
 Sarianne Solion luomaa trash designia löytyy asuntomessujen kahdeksasta messukohteesta, joita Tiina Henttonen on ollut sisustamassa. Ekologisuuden lisäksi asunnoissa on tarjolla värikukoistusta, sekin kun on tällä hetkellä sisustamisessa trendikästä.
 Asuntomessut jatkuvat Korian Pioneeripuistossa Kouvolassa vielä tämän viikon ajan.

Uusi sisustustrendi nousee roskiksista – koteihin kannetaan nyt kaatopaikkakamaa, joka ei kelpaa edes kirpputorille


Summary: Henkilöstö ihmettelee, mitä töitä voidaan jättää tekemättä.

– Tunnelma on synkkä. Yt-neuvottelut eivät tulleet meille yllätyksenä, mutta nämä ovat kovia lukuja, kuvailee Tehyn pääluottamusmies  Kati Keränen  Päijät-Hämeen keskussairaalassa.
 Tehy on suurin henkilöstöjärjestö Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymässä. Jäseniä on 2 500, joista suurin osa työskentelee erikoissairaanhoidossa. Työnantaja kutsui henkilöstön yt-neuvottelupöytään ensi viikosta alkaen. Tavoitteena on säästää 15 miljoonaa euroa tänä ja ensi vuonna. Henkilöstön vähennystarve on 250.
 – Kuormitus on nyt jo tosi kovilla ja työntekijöiden jaksaminen on tiukilla. Mitä me jätämme tekemättä, jos työntekijämäärä vielä tästä vähenee?
 Päijät-Hämeen keskussairaalan tehyläinen pääluottamusmies Kati Keränen istuu syksyllä yt-neuvottelupöydissä. Marjo Pirilä / Yle
 Yt-neuvottelut koskevat koko organisaatiota eikä mitään ammattiryhmää ole rajattu ulkopuolelle. Tehyläisten tavoitteet ovat selvät.
 – Potilastyöstä ei ole varaa vähentää yhtään.
 Tukipalveluistakaan ei voisi tinkiä, sillä pahimmillaan se lisäisi potilastyötä tekevien kuormaa.
 – On tärkeää ottaa kaikkien osaaminen ja ammattitaito täyteen käyttöön. Jo tällä hetkellä lääkärit, sairaanhoitajat ja fysioterapeutit tekevät tukipalvelutyötä, jonka voisi tehdä joku muu, sanoo Keränen.
 Samaan aikaan henkilöstöpula
 Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKO:n pääluottamusmies  Linda Sydänmäki  on myös törmännyt tilanteeseen, jossa ammattitaito ei ole ollut oikeassa käytössä.
 – Erityisammattiryhmien työhön sisältyy tehtäviä, jotka esimerkiksi toimistosihteerit hoitaisivat sujuvammin ja tehokkaammin.
 JUKO edustaa reilua tuhatta Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän ammattilaista. Joukossa on lääkäreitä, hammaslääkäreitä, sosiaalityöntekijöitä ja terveydenhoitajia.
 Henkilöstöjärjestöille annettiin ymmärtää ennen kesälomia, että irtisanomisilta ja lomautuksilta voidaan välttyä, vaikka hankala taloustilanne olikin tiedossa. Henkilöstön suuri vähennystarve tuli JUKO:n pääluottamusmiehelle yllätyksenä.
 – Olisi aivan absurdia hakea nopeita säästöjä lomautuksilla tai irtisanomisilla. Meillä on lääkäreistä ja sosiaalityöntekijöistä jo nyt kova pula.
 Sydänmäki toivoo, että yhtymän palveluverkko käydään yt-prosessin aikana kunnolla läpi ja tarpeetonta päällekkäistä työtä ja turhaa byrokratiaa karsitaan. Hän uskoo, että osa säästöistä saadaan niin kasaan. Pääluottamusmies aikoo myös ottaa yt-neuvottelupöydässä esille keskussairaalan suuren rakennushankkeen.
 – Ulkopuolista rakennuttajakonsulttia ei aiota käyttää. Onko yhtymässä riittävää osaamista valvoa tilaajan etua kaikissa prosessin vaiheissa ja pitää yli 90 miljoonan euron hankkeen kustannukset hallinnassa?
 Toiset yt-neuvottelut ovat ovella
 Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen, THL:n, ylijohtajan tehtävistä hyvinvointiyhtymän toimitusjohtajaksi siirtynyt  Marina Erhola  tuli suoraan rytinän keskelle. Hänen epäkiitollinen tehtävänsä on vastata kuntien asettamaan talouspaineeseen.
 – Tuo määrä, 250 henkilötyövuotta, ei edes riitä saamaan 15 miljoonan euron säästöjä. Kunnat ovat asettaneet meille vieläkin kovempia tavoitteita, sanoo viime viikolla Päijät-Hämeessä aloittanut Erhola.
 Toimintaa ei voi sopeuttaa taloustilanteeseen kertaheitolla, sillä yhtymän pitää varmistaa, että palvelut pysyvät lainsäätämällä minimitasolla. Päijät-Hämeessä on palveluiden saatavuudessa ollut ongelmia. Perusterveydenhuollon vastaanotoille on myös ollut vaikeuksia saada lääkäreitä.
 – Lahden kaupungilla on pitkä perinne siihen, että peruspalvelut eivät ole olleet kovin hyvin resurssoituja. Kun kaupunki siirtyi kuntayhtymään, se tuli paremmin näkyviin. Kuntayhtymä on saanut vähän hilattua palvelujen saatavuutta paremmaksi, sanoo toimitusjohtaja Erhola.
 Yhtymähallituksen puheenjohtaja  Kari Lempinen  (sdp.) sanoo suoraan, että nyt alkavat yt:t ovat alkusoittoa.
 – Kyllä se siltä näyttää. Ainahan yt:lle pitää olla kunnon perusteet, mutta katsotaan nyt ensin tämä ponnistus. On paljon mahdollista, että yt:t ovat ensi vuonnakin.
 Yhtymähallituksen puheenjohtaja Kari Lempinen (sdp.) kohdistaisi irtisanomiset hallintoon - ei potilastyöhön.  Marjo Pirilä / Yle
 Toimitusjohtaja Marina Erhola muistuttaa, että Päijät-Häme ei ole ainoa maakunta, joka painii talousongelmien kanssa. Kymenlaakson  Kymsote sai yt-neuvottelunsa  päätökseen vastikään. Kuopion yliopistollinen sairaala  kävi yt-neuvottelut keväällä.
 – Valtakunnan tasolla nämä haasteet tulevat siitä, että väestö ikääntyy ja syntyvyys laskee. Maakunnat painivat tämän haasteen edessä vuorotellen.
 Yt-neuvottelujen lisäksi yhtymä aloittaa monivuotisen muutosohjelman, jossa kaikkien toimenkuvat käydään läpi. Hyvinvointiyhtymä perustettiin nopeasti muutama vuosi sitten ja Erholan näkemyksen mukaan se ei ole vielä hioutunut tarpeeksi tehokkaaksi.
 Johtoporras syyniin
 Kun potilastyöstä on vaikea karsia, kohdistuvat asukkaiden ja säästöjä vaativien päättäjien katseet yhtymän hallintoon. Onko hyväpalkkaisia johtajia liikaa? Pyörittelevätkö he papereita ja kulkevat käytävillä aikaa tappaakseen? Pitävätkö he italialaista lakkoa, kun pitäisi aloittaa toiminnan järkevöittäminen? Ovatko kaikki kehittämishankkeet tarpeellisia?
 Toimitusjohtaja Marina Erhola joutuu vähentämään henkilöstöä, vaikka samaan aikaan osaajista on pulaa. Marjo Pirilä / Yle
 Toimitusjohtaja Marina Erhola lupaa, että johtoporras ja hallinto perataan myös läpi.
 – En osaa vielä sanoa, kuinka tuhti hallinto täällä on, kun olen ollut vasta vähän aikaa talossa. Hallinnon tehtävä on turvata perustehtävää. Tietty määrä hallinnonväkeä pitää olla, sitä ei voi kokonaan poistaa. Vaikeina aikona muutosjohtaminen ja kyvykkäiden ihmisten osaaminen korostuvat.
 Erhola ennakoi, että yt-neuvottelut kestävät pitkään ja niistä tulee vaikeat. Kuudessa viikossa ei tule vielä valmista.
 – En halua yhtään pitkittää asiaa, mutta organisaatio on niin suuri ja sopeutus vaikea, että meidän pitää ottaa tähän aikaa.

Nyt on Päijät-Hämeen vuoro tehdä miljoonasäästöt soteyhtymässä – henkilöstön vähennystarve 250 ei edes riitä


Summary: Pakistan on raivostunut Intialle Kashmirin itsehallinnon viemisestä. Intia pitää kysymystä maan sisäisenä asiana.

Pakistan ilmoitti torstaina sulkevansa Intian ja Pakistanin välillä kulkevan junayhteyden. Junareitti kulkee Intian pääkaupungin Delhin ja pakistanilaisen Lahoren kaupungin välillä. Liikenne kyseisellä reitillä on keskeytetty aiemminkin kolmasti maiden välien kiristyttyä.
 Pakistanin ja Intian välit ovat kiristyneet Kashmirin tilanteen vuoksi. Intia poisti maanantaina erityisalueen aseman hallitsemaltaan osalta Kashmiria.
 Pakistan on ilmoittanut useista vastatoimista Intian ilmoituksen jälkeen. Pakistan on muun muassa keskeyttänyt maiden välisen kaupan ja karkottanut Intian Pakistanin-suurlähettilään maasta. Pakistan kutsui myös oman lähettiläänsä pois Intiasta.
 Pakistan on määrännyt myös maan asevoimat valmiustilaan.
 Intian ulkoministeriö totesi torstaina antamassaan tiedotteessa, että Kashmirin kysymys on Intian sisäinen asia.
 Ydinasevaltojen kiistakapula
 Kashmir on hiertänyt Intian ja Pakistanin välejä maiden vuoden 1947 itsenäistymisestä lähtien. Molemmat ydinasevallat pitävät aluetta omanaan. Intia ja Pakistan ovat sotineet Kasmiriin liittyen kahdesti.
 Myös Kiina hallitsee osaa Kasmirista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Intian perustuslaki on taannut tähän asti Kasmirille laajan itsehallinnon. Perustuslain pykälä on muun muassa estänyt muualla asuvia intialaisia ostamasta maata Kashmirissa.
 Kashmir on Intian ainoa muslimienemmistöinen osavaltio. Arvostelijoiden mukaan Intian hindunationalistinen pääministeri  Narendra Modi  pyrkii muuttamaan Kashmirin väestösuhdetta, kun hän haluaa sallia uusien hinduasukkaiden muuton alueelle.
 Intia on lähettänyt Kashmirin alueelle kymmeniätuhansia sotilaita lisää. Uutistoimisto AP:n mukaan viestiliikenneyhteydet olivat alueella torstaina neljättä päivää poikki. Alueella on ulkonaliikkumiskielto.
 AP:n mukaan tiet ovat tyhjillään ja suurin osa liikkeistä on kiinni. Intian turvallisuuspalvelun kerrotaan pidättäneen yli 500 ihmistä.
 Lue myös:
 Pakistan vähentää diplomaattisuhteita Intian kanssa Kashmirin tilanteen takia – Intian suurlähettiläs karkotetaan   Mitä Kashmirissa tapahtuu ja miksi? Neljä kysymystä ydinasevaltioiden välisen kiistan uudesta käänteestä   Intia poisti Kashmirin erityisalueen aseman ja lähetti sinne kymmeniätuhansia sotilaita

Pakistan sulkee tärkeän junayhteyden Intiaan – Kashmirin alueeseen liittyvät jännitteet kasvavat


Summary: Uusi raportti käsittelee muun muassa maankäytön suuria vaikutuksia ilmastonmuutokseen.

Lue myös
 Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa
 Ilmastoasiantuntija korostaa kansan kuuntelemista – "Valtaan voi nousta päättäjiä, jotka eivät ole kiinnostuneita ilmastonmuutoksesta"
 Yksi asia on ihmiskunnan kohtalonkysymys, mutta silti siitä ei halua puhua kukaan – Miksi väestönkasvusta tuli ilmastokeskustelun tabu?
 Sitra: Punainen liha pannaan ja omat autot vapaa-ajalla kotiin – ilman ennennäkemättömän kovia tekoja ilmastotavoite karkaa Suomessa

Ruuantuotantoon täyskäännös? Näin ilmastopaneelin erikoisraporttia kommentoidaan Suomessa, Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Tutkimuksen mukaan tiettyjen geenien joukko aktivoituu varhain diabetekseen sairastuvilla lapsilla.

Uuden tutkimuksen mukaan tyypin 1 diabetekseen sairastuvilla lapsilla tiettyjen geenien joukko aktivoituu jo varhain ennen taudin puhkeamista. Tuloksen paljasti geenitutkimuksen tekniikoilla toteutettu kansainvälinen tutkimus, jota johtaa turkulainen tutkimusryhmä.
 Tutkimustulos luo perustan ykköstyypin diabetekselle alttiiden lapsien tunnistamiseen ennen sairastumista.
 Suomessa lasten riski sairastua tyypin 1 diabetekseen on maailman suurin, mutta syytä tähän ei tunneta. Toistaiseksi tiedetään, että lapsen sairastumisriski kasvaa, jos hänen verestään löytyy tiettyjä vasta-aineita.
 Toiveissa tunnistaa sairaudelle alttiit lapset ajoissa
 Turun biotiedekeskuksen tutkijoiden johtama kansainvälinen tutkimus osoitti, että tiettyjen geenien joukko aktivoituu diabetekseen sairastuvilla lapsilla varhain – jo ennen kuin veressä näkyy tyypin 1 diabetekseen viittaavia vasta-aineita.
 – Tuloksemme tarjoavat pohjan sille, että ykköstyypin diabeteksen kehittymiselle alttiit lapset voitaisiin tunnistaa jo ennen sairastumista, kertoo akatemiaprofessori  Riitta Lahesmaa  Turun yliopiston tiedotteessa.
 – Seuraavaksi on tarkoitus tutkia näitä tekijöitä laajemmissa aineistoissa ja ymmärtää niiden merkitystä taudin synnylle. Tavoitteena on kehittää keinoja ja työkaluja, jotka mahdollistaisivat taudin puhkeamisen estämisen näillä lapsilla.
 Tutkimus on vaatinut pitkäjänteistä poikkitieteellistä kansainvälistä yhteistyötä potilaista vastaavien kliinistä tutkimusta tekevien lääkärien, molekyylilääketieteen ja immunologian tutkijoiden sekä laskennallisten tieteiden osaajien kesken.
 Lahesmaan tutkimusryhmä työskentelee Turun yliopiston ja Åbo Akademin yhteisessä Turun biotiedekeskuksessa. Tutkimusta ovat rahoittaneet Suomen Akatemia, yhdysvaltalainen Juvenile Diabetes Research Foundation ja Euroopan unioni.
 Tutkimustulos on raportoitu Diabetes-lehdessä ja se on uutisoitu Nature Reviews of Endocrinology -tiedelehdessä.

Turkulaisjohtoinen tutkimus löysi uusia ykköstyypin diabeteksen puhkeamista ennustavia tekijöitä


Summary: Rautatieyhtiöiden mukaan Britannian EU-ero ei ole vaikuttanut päätökseen. Brittiyhtiöt tarjoavat tilalle omaa passiaan.

Euroopan interrailaajat eivät voi enää vuodenvaihteen jälkeen matkustaa Britanniassa uusilla reilipasseilla. Britannian rautatieyhtiötä edustava ryhmittymä ilmoitti keskiviikkona, että vuodenvaihteen jälkeen hankitut interrailpassit eivät käy Britannian junissa tammikuusta alkaen.
 Päätös on takaisku Britanniaan suuntaaville, reilijärjestelmästä nauttineille reppumatkailijoille ja lentomatkoja vähentämään pyrkiville junamatkailijoille.
 Vuoden 2019 puolella ostetut Eurail- ja Interrail-passit käyvät kuitenkin myös vuonna 2020 Britanniassa.
 Uudistus koskee ainoastaan Britannian sisäisiä junayhteyksiä. Se ei vaikuta Manner-Eurooppan ja Lontoon välisiin Eurostar-juniin, jotka kulkevat Englannin kanaalin ali Pariisista, Brysselistä ja Amesterdamista Lontooseen.
 Brittimatkailijat voivat edelleen ostaa ja käyttää reililippuja matkaillessaan muissa maissa.
 Britannia ottaa käyttöön oman junapassin
 Britannian ja Euroopan rautatieyhtiöt syyttelivät toisiaan päätöksestä. Niiden mukaan kyse ei ollut Britannian lähestyvästä EU-erosta.
 Britannian rautatieyhtiöitä edustava ryhmittymä kertoi, että brittiyhtiöt olisivat halunneet jatkaa Interrail-yhteistyötä. Heidän mukaansa yhteistyö päättyy, koska Britanniassa oli lopetettu Eurail-kokeilu.
 Kokeilu lopetettiin, koska Britannia haluaa vauhdittaa oman, Britannian sisäisissä junissa käyvän BritRail-passin käyttöä. Junamatkojen lisäksi passilla saa muun muassa alennuksia turistikohteiden pääsylipuista.
 BritRail-passi on hinnaltaan lähes sama kuin Euroopan kattava Interrail-passi.
 Eurail-yhtiön mukaan brittiyhtiö päätti itse vetäytyä yhteisistä hankkeista.
 Interrail-passi mahdollistaa tällä hetkellä Euroopan unionin kansalaisten junamatkailun 31 maassa. Eurail-passia taas käyttävät EU:n ulkopuolella asuvat matkustajat.
 Britanniassa päätös on herättänyt arvostelua.
 – Britannia suljetaan seuraavalta mannereurooppalaisten sukupolvelta, aivan niin kuin Britannia sulkee itsensä ulos koko mantereesta, oppositiopuolue labourin entinen liikenneministeri  Andrew Adonis  tviittasi.
 Sosiaalisessa mediassa osa kommentoijista epäili uudistuksen vaikuttavan siihen, että muualle kuin Lontooseen suuntautuva matkailu Britanniassa vähenee.
 Lue myös:
 Miksi on niin vaikeaa saada suoria junayhteyksiä eri Euroopan maiden välille? Yle listasi viisi syytä
 Ilmastohuoli sai interrailin hurjaan kiitoon – Äiti ja tytär Toivanen valitsivat junan Nizzan-reissulle: “Hintaa lentämiseen ei edes verrattu“

Interrail-passilla ei voi matkustaa Britanniassa enää ensi vuonna – junayhtiöt eivät päässeet sopuun


Summary: Saamelaismääritelmästä on väännetty erityisesti sen jälkeen, kun korkein hallinto-oikeus muutti linjaansa lain tulkinnasta.

Saamelaiskäräjävaalien lähestyessä keskustelu saamelaiskäräjien vaaliluetteloon merkitsemisestä kärjistyy. Yhä useampi vaalilautakunnan ja saamelaiskäräjien hallituksen antama hylkäyspäätös päätyy todennäköisesti korkeimman hallinto-oikeuden käsittelyyn.
 Suomen saamelaismääritelmä Saamelaisella tarkoitetaan henkilöä, joka pitää itseään saamelaisena, edellyttäen: 1) että hän itse tai ainakin yksi hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan on oppinut saamen kielen ensimmäisenä kielenään; tai 2) että hän on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa; taikka 3) että ainakin yksi hänen vanhemmistaan on merkitty tai olisi voitu merkitä äänioikeutetuksi saamelaisvaltuuskunnan tai saamelaiskäräjien vaaleissa. (Laki saamelaiskäräjistä 3§) Äänioikeutetun on myös oltava täyttänyt 18 vuotta viimeistään vaalitoimituksen viimeisenä päivänä sekä Suomen kansalainen tai hänellä on ulkomaan kansalaisena oltava kotikunta Suomessa silloin, kun pyyntö vaaliluetteloon ottamisesta on viimeistään tehtävä (Laki saamelaiskäräjistä 21§). Lähde: Laki saamelaiskäräjistä, Finlex
 Tilanne on huolestuttanut saamelaiskäräjien johtavia poliitikkoja siitä lähtien, kun korkein hallinto-oikeus (KHO) vuonna 2011 muutti linjaansa saamelaismääritelmän tulkinnasta. Uuden tulkinnan myötä KHO hyväksyi vaaliluetteloon neljä henkilöä, joiden hakemukset vaalilautakunta ja saamelaiskäräjien hallitus olivat hylänneet.
 Seuraavissa vaaleissa vuonna 2015 KHO:lle tehtyjen valitusten määrä moninkertaistui. 182 valituksesta KHO hyväksyi 93 uutta äänestäjää saamelaiskäräjien päätösten vastaisesti.
 Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti  Kari Kuusiniemi  kertoo KHO:n linjanmuutoksesta ja siitä syntyyneestä kiistasta seuraavasti:
 – Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisuissa vuosina 2011 ja 2015 tulkittiin YK:n rotusyrjinnän vastaisen komitean ohjeiden mukaisesti saamelaismääritelmän itseidentifikaatiokriteeriä vähän laajemmin.
 Määritelmän toisen kohdan mukaan saamelaisella tarkoitetaan sellaista henkilöä, joka sen lisäksi että tuntee itsensä saamelaiseksi, on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa.
 – Lähdettiin siitä, että esivanhempien merkintää saamelaisina tällaisiin tiettyihin henkikirjoitusluetteloihin, maakirjoihin ynnä muihin ei katkaistu vain muutamaan sukupolveen, vaan saamelaisuutta lähdettiin arvioimaan hiukan laaja-alaisemmin.
 Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Kari Kuusiniemi kertoo, että vuosina 2011 ja 2015 KHO ryhtyi tulkitsemaan saamelaismääritelmää aikaisempaa laajemmin. Juha Kivioja / Yle
 KHO:n soveltama YK:n rotusyrjinnän vastaisen komitean ohje on vuodelta 2009. Tuolloin komitea toi esille, että sekä Saamelaiskäräjien että KHO:n tulkinta saamelaismääritelmästä on liian kapea.
 KHO:n vuoden 2011 linjamuutoksen jälkeen rotusyrjinnän vastainen komitea kuitenkin ilmaisi ensimmäisen kerran huolensa siitä, ettei tuomioistuin anna riittävää painoarvoa alkuperäiskansan itsemääräämisoikeudelle määrittää identiteetistään ja jäsenistään. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  ihmetteleekin, miksi komitean uusimpia suosituksia ei ole enää otettu huomioon.
 – YK:n rotusyrjinnän vastaisen komitean suositukset ovat tarkentuneet kahdesti niiden suositusten jälkeen, joihin KHO viittaa. On aika erikoista, että KHO ei ota huomioon tuoreempia suosituksia, toteaa Sanila-Aikio.
 KHO:n linjanmuutos on kannustanut yhä useampia viemään äänestysoikeutensa korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavaksi. Syksyn vaalien ollessa käsillä saamelaiskäräjien hallituksen pöydällä on odottamassa 240 oikaisuvaatimusta henkilöiltä, joiden hakemuksen vaalioikeudesta vaalilautakunta on hylännyt.
 Hallituksen käsittelyn jälkeen hylkäyspäätöksen saaneet ovat oikeutettuja valittamaan päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
 Lue myös:   Saamelaiskäräjien vaaliluettelosta 240 oikaisupyyntöä: KHO pelkää, että mahdollisia valituksia ei ehditä käsitellä ennen syyskuun vaaleja
 Saamelaiskäräjät on pyrkinyt vaikuttamaan sekä valtioon että KHO:een
 Saamelaiskäräjät on monin eri keinoin pyrkinyt muuttamaan tilannetta, jossa vaaliluettelossa on henkilöitä, joita saamelaiskäräjät ei ole sinne itse merkinnyt. Tänä vuonna käräjät on turvautunut  YK:n ihmisoikeuskomitean helmikuussa antamiin ratkaisuihin, jotka koskevat KHO:n päätöksistä tehtyjä valituksia .
 YK:n ihmisoikeuskomitean ratkaisut YK:n ihmisoikeuskomitea julkaisi 1.2.2019 kaksi ratkaisua koskien Suomen korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiä saamelaiskäräjien vaaliluetteloa koskevassa asiassa. Ihmisoikeuskomitea katsoo Suomen korkeimman hallinto-oikeuden toimineen väärin, kun se vuosina 2011 ja 2015 hyväksyi Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon yhteensä 97 henkilöä, joiden hakemukset saamelaiskäräjät oli hylännyt. KHO:n päätöksistä olivat ihmisoikeuskomitealle valittaneet saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio saamelaiskäräjien hallituksen valtuuttamana sekä Klemetti Näkkäläjärvi yhdessä 24 muun valittajan kanssa asiamiehenään Sámi Árvvut -yhdistys. Komitea moittii Suomen valtiota saamelaisten oikeuksien loukkaamisesta. Komitea painottaa ratkaisuissaan saamelaisten itsemääräämisoikeutta ja suosittelee, että Suomi muuttaa saamelaiskäräjälakia niin, että äänioikeuden määrittely kunnioittaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta. Suomen valtion on elokuun alkuun mennessä raportoitava ihmisoikeuskomitealle niistä toimenpiteistä, joihin komitean ratkaisun pohjalta on ryhdytty.
 Ratkaisuissa todetaan, että KHO toimi väärin hyväksyessään vaaliluetteloon äänestäjiä saamelaiskäräjien vaalilautakunnan ja hallituksen tahdon vastaisesti. Komitea myös muun muassa suosittelee Suomea muuttamaan saamelaiskäräjälakia niin, että äänestysoikeuden määrittely kunnioittaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta.
 Saamelaiskäräjt yrittikin alkukesästä  edistää eduskuntaan lakimuutosta, jolla saamelaiskäräjävaalien ajankohtaa olisi voinut siirtää  ja näin saada lisää aikaa saamelaiskäjälain uudistamiseen ennen seuraavia vaaleja.
 Vaalien siirtoon liittyvä kysymys on myös kirjoitettu uuteen hallitusohjelmaan. Kesäkuun lopussa  oikeusministeriö kuitenkin tiedotti, että hallitus ei ehdi siirtää syksyn saamelaiskäräjävaaleja .
 KHO ei muuta linjaansa: "Perusteita päätösten purkamiseksi ei ole"
 YK:n ihmisoikeuskomitean ratkaisujen pohjalta saamelaiskäräjien hallitus haki keväällä purkua KHO:n kiistanalaisiin päätöksiin.  KHO hylkäsi purkuhakemukset heinäkuun alussa .
 Purkua voi hakea, mikäli epäillään, että asiassa on tehty menettelyvirhe tai asiasta on ilmennyt uusia tietoja. KHO katsoi, että ihmisoikeuskomitean ratkaisuja ei voida pitää uutena selvityksenä eikä asiassa ei ole esitetty sellaisia perusteita, jotka antaisivat aiheen poiketa tästä vakiintuneesta linjasta.
 Myös saamelaiskäräjien vaalilautakunta pyrki vaikuttamaan tilanteeseen ja teki heinäkuun alussa  itseoikaisupäätöksen lähes sadan ihmisen poistamiseksi vaaliluettelosta . Päätös kohahdutti ja muun muassa Inarinmaan Lapinkylä -yhdistys järjesti poistetuille henkilöille neuvontatilaisuuksia valitusten tekemiseksi.
 Saamelaiskäräjien jäsen  Kari Kyrö , joka poistettiin vaalilautakunnan päätöksellä luettelosta, lähetti oikeusministeriöön avoimen kirjeen, jossa moitti vaalilautakunnan toimintaa ja vertasi toimintaa Suomen sisällissodan aikaisiin tapahtumiin.
 Elokuun alussa  KHO ilmoitti, että vaaliluettelosta poistetut ihmiset tulee palauttaa luetteloon . KHO:n mukaan vaalilautakunta ei voi ohittaa tuomioistuimen lainvoimaisia määräyksiä.
 Tämän määräyksen jälkeen saamelaiskäräjien entisen puheenjohtajan,  Klemetti Näkkäläjärven , johtama Sámi Árvvut -yhdistys kannusti saamelaisia boikotoimaan saamelaiskäräjävaaleja. Yle Saamen kyselyn mukaan nykyisistä saamelaiskäräjäjäsenistä suuri osa ei usko boikotoinnista olevan hyötyä. Myös Saamelaisneuvoston Suomen jaosto lausui, ettei hyväksy KHO:n päätöksiä hylätä ihmisoikeuskomitean tulkintoja Saamelaiskäräjien vaaliluetteloasiassa. Sen mukaan KHO ylenkatsoo komitean määräyksiä ja vastustaa Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan pyrkimyksiä valvoa ihmisoikeuksien toteutumista.
 Vaalilautakunta ei ole vielä käsitellyt KHO:n tuoreinta päätöstä.
 – Emme ole vielä ehtineet käsitellä sitä, mutta otamme asian käsittelyyn seuraavassa kokouksessamme, kertoo vaalilautakunnan puheenjohtaja  Janne Näkkäläjärvi .
 Lakimuutos voisi ratkaista tilanteen
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikion tulkinnan mukaan KHO ei ota kantaa siihen, mitä YK:n ihmisoikeuskomitea on linjannut.
 – Epäselvä tilanne jatkuu eteenpäin. Nyt pitää analysoida todella tarkkaan, että mitä KHO:n tuoreet päätökset merkitsevät sekä Saamelaiskäräjien hallituksen purkaushakemuksen ja vaalilautakunnan tekemään itseoikaisun kannalta, ja onko niiden kanssa mahdollista jatkaa esimerkiksi kansainvälisille areenoille.
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikion mielestä tilanne tällaisenaan on kohtuuton. Vesa Toppari / Yle
 Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Kari Kuusiniemen mukaan KHO:n tuomarit ovat ottaneet ihmisoikeuskomitean ratkaisut huomioon saamelaiskäräjien hallituksen purkuhakemusten käsittelyssä, mutta ovat todenneet ettei perusteita päätösten purkamiseksi ole.
 – On selvää, että tällaisen kansainvälisen ihmisoikeustahon omaksuma kanta siitä, että saamelaisten ja alkuperäiskansan oikeuksia on loukattu aiheuttaa tarpeen itsetutkiskeluun sekä KHO:ssa että valtion taholla.
 – Siltä osin KHO:ssa on nyt tehty purkuhakemusten hylkäävät ratkaisut, mutta erityisesti Suomen valtion eli lainsäätäjän täytyy miettiä, että mikä tässä kiistassa on seuraava siirto. Jos muutosta halutaan, silloin tarvitaan lainmuutos, Kuusiniemi toteaa.
 Lakimuutosta toivoo myös Saamelaiskäräjät. Saamelaiskäräjien hallitus onkin elokuun 7. päivä esittänyt kiireisen neuvottelupyynnön valtioneuvostolle saamelaiskäräjävaalien siirtämiseksi. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja odottaa yhä valtiolta toimia ennen vaaleja.
 – Mielestäni on kohtuutonta, että olemme menossa vaaleihin tällaisessa tilanteessa. Valtiolla olisi vielä mahdollisuus pysäyttää vaalit ja selvittää asia, jotta meillä olisi yhteinen näkemys mennessämme seuraaviin vaaleihin, toteaa Tiina Sanila-Aikio.

Kiista saamelaismääritelmän tulkinnasta tiivistyy saamelaiskäräjävaalien lähestyessä – Saamelaiskäräjät toivoo valtion pysäyttävän vaalit


Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Tampereen yliopisto on valinnut  Matti Apusen  työelämäprofessoriksi informaatioteknologian ja viestinnän tiedekuntaan.
 Viisivuotinen, osa-aikainen työelämäprofessuuri käynnistyy syyskuun ensimmäisenä päivänä.
 Tampereen yliopiston mukaan työelämäprofessuurin tavoitteena on tuoda käytännön työelämää edelleen lähemmäksi yliopistokoulutusta ja opiskelijoiden arkea.
 Apunen toimi Aamulehden päätoimittajana 2000–2010. Vuodesta 2010 helmikuuhun 2019 saakka Apunen toimi Elinkeinoelämän valtuuskunta Evan johtajana.

Matti Apunen on Tampereen yliopiston uusi työelämäprofessori


Syyttäjä vaatii 1 vuoden ja 8 kuukauden vankeusrangaistusta miehelle, joka löi toista miestä viime kesänä Nokialla.
 Asia on esillä torstaina Pirkanmaan käräjäoikeudessa.
 Kaksi miestä riiteli Nokian Linnavuoressa viime kesäkuussa. Sanaharkan päätteeksi toinen mies löi uhria nyrkillä kasvoihin. Iskun saanut kaatui ja löi päänsä betonirappuseen.
 Lyöjä pakeni paikalta, mutta soitti hätäkeskukseen ja kertoi pahoinpitelystä. Poliisi ja ambulanssi tulivat soiton jälkeen paikalle.
 Pahoinpitelyn uhri ilmoitti, että hän ei tarvitse apua eikä halunnut lähteä hoitoon. Hän jatkoi matkaa kotiin ystävänsä kanssa. Poliisi otti lyöjän kiinni ja tämä oli pari päivää vangittuna.
 Pahoinpitelyn uhri löytyi seuraavana aamuna kuolleena kotoaan. Lyönti aiheutti syyttäjän mukaan kuoleman, kun väkivallasta oli kulunut 6–10 tuntia.
 Tutkinnassa on selvinnyt, että kuolema johtui miehen kaatumisesta betonirappusiin.
 Poliisi on aiemmin julkisuudessa varoittanut, että jo yksi lyönti voi johtaa kuolemaan. Tässä tapauksessa uhrille oli tullut kallonlaenmurtuma, kovan aivokalvon alainen massiivinen verenvuoto, aivoruhjeet etuaivojen ja ohimolohkojen kärkiin, verenvuoto aivokammioon, aivoturvotus ja toissijainen verenvuoto aivorunkoon sekä ruhjetta ylähuuleen ja ihorikkoa takaraivoon.
 Osapuolet ovat kotoisin Nokialta ja he tunsivat toisensa.

Yksi nyrkinisku johti miehen kuolemaan: Uhrin tutulle vaaditaan vankeusrangaistusta


Summary: Metsäkadon, ruokahävikin ja liiallisen lihansyönnin on loputtava, jos lämpenemistä aiotaan hidastaa. Seuraa raportin julkistamista suorana klo 11.

Ennätyshelteitä Euroopassa, jättimäisiä metsäpaloja Siperiassa ja Kanadassa, Grönlannin jäätiköt sulavat vauhdilla.
 Vastaavia uutisia kuultaneen jatkossa entistä tiuhempaan tahtiin.
 Näin voi päätellä Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n tuoreesta raportista, joka julkaistiin Genevessä torstaina.
 Yli tuhatsivuisen tiedejärkäleen mukaan keskilämpötila on noussut maa-alueilla jo lähes 1,5 astetta 1800-luvun loppuun verrattuna.
 Maa-alueet ovat siis lämmenneet merkittävästi enemmän kuin mitä yleensä ilmoitettava globaali keskilämpötilan nousu antaa ymmärtää.
 Lasse Isokangas / Yle
 Ero selittyy sillä, että globaaliin keskilämpötilaan lasketaan mukaan myös merten pintalämpötilat. Meret kuitenkin lämpenevät hitaammin kuin maa-alueet.
 Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessori  Hannele Korhonen  sanoo, että maa-alueiden lämpeneminen näkyy ihmisille konkreettisemmin kuin globaali keskilämpötilan nousu.
 – Esimerkiksi vuoristojäätiköt sulavat ja erilaiset eliölajit siirtyvät uusille alueille. [...] Myös helleaallot ovat yleistyneet, pidentyneet ja niistä on tullut aiempaa kuumempia, Korhonen kertoo.
 Mikä on IPCC? IPCC on hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli (Intergovernmental Panel on Climate Change) IPCC ei itse tee tutkimusta, vaan kokoaa yhteen ja arvioi tutkimuslaitosten tuottamaa tieteellistä tietoa kansainvälinen ilmastopolitiikka, kuten päästörajoitukset, nojaavat IPCC:n koostamiin ilmastoraportteihin tuorein raportti käsittelee ilmastonmuutoksen ja maankäytön välisiä kytköksiä raporttia varten yli sata huippututkijaa 52 maasta kävi läpi 7 000 tieteellistä julkaisua Lähde: IPCC
 IPCC:n raportin mukaan maa-alueiden lämpeneminen näkyy myös ikiroudan sulamisena, napa-alueiden kaventumisesta ja kuivuuden lisääntymisestä.
 Raportti varoittaa myös vakavasti, että ilmastonmuutos vaikuttaa jo kasvavan ihmiskunnan ruokaturvaan ja jatkossa yhä voimakkaammin myös puhtaan juomaveden saatavuuteen.
 Suomen keskilämpötila on noussut 2,3 astetta esiteolliseen aikaan verrattuna, kertoo tutkimusprofessori Hannele Korhonen Ilmatieteen laitokselta.  Mikko Koski / Yle
 Maankäytöstä jättimäiset päästöt
 Raportti on tähän asti laajin katsaus paitsi ilmastonmuutoksen vaikutuksiin maa-alueilla myös siihen, kuinka ihmisen tapa käyttää maata kiihdyttää ilmaston lämpenemistä.
 Maankäyttö, kuten maa- ja metsätalous, tuottaa arviolta jo neljäsosan ihmisen aiheuttamista kasvihuonekaasupäästöistä.
 Huolimattomalla käytöllä vaarannetaan myös maa-alueiden luonnolliset hiilinielut. Ne kykenevät sitomaan raportin mukaan kolmasosan vuotuisista fossiilisen energian ja teollisuuden päästöistä.
 Tutkimusprofessori  Raisa Mäkipää  Luonnonvarakeskuksesta (Luke) sanoo, että raportin johtopäätös on selvä.
 – Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ei ole mahdollista, ellei maankäytössä, ruokajärjestelmässä ja kulutustottumuksissa tehdä suuria muutoksia, hän sanoo.
 Pariisin sopimuksella maailman maat pyrkivät rajaamaan globaalin keskilämpötilan nousun selvästi alle kahteen asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna.
 IPCC:n edellisessä  suurraportissa  viime syksynä esitettiin vankat perustelut lämpenemisen rajaamiseksi 1,5 asteeseen.
 Tuoreimman raportin mukaan ihmiskunta on valjastanut maapallon viljavat alueet käyttöönsä ennennäkemättömässä laajuudessa kasvavan väestön ruokkimiseksi.
 Luonnontilaista metsää ja maata on raivattu pelloksi ja karjan laidunmaaksi yli viisi miljoonaa neliökilometriä 50 vuodessa Määrä vastaa lähes 16-kertaisesta Suomen pinta-alaa Viljelymaat kattavat jo 12–14 prosenttia sulasta maa-alueesta Laidunmaana käytetään 37:ää prosenttia maa-alueesta
 Taustalla on ihmiskunnan kasvun ohella vaurastuminen ja erityisesti lihansyönnin lisääntyminen.
 Lihansyönti kiihdyttää ilmastonmuutosta kahta pääreittiä.
 Erityisen haitallista on trooppisen sademetsän raivaus soijarehun kasvattamisen ja lihakarjan laiduntamisen tieltä.
 Lisäksi märehtivä karja tuottaa mittavat metaanipäästöt. Ne ovat kaksinkertaistuneet 50 vuodessa.
 Mäkipää huomauttaa, että globaalista peltopinta-alasta 70 prosenttia käytetään eläinten rehuksi ja laitumeksi.
 – Ruokavaliolla on merkitystä. [...] Peltopinta-alaa tarvitaan lisää, jos lihan kulutus jatkaa kasvuaan ja lihapainotteinen ruokavalio laajenee globaalisti entistä laajemmalle, Mäkipää sanoo.
 Lihan kulutus on yli kaksinkertaistunut 50 vuodessa, kertoo IPCC:n raportti. Lasse Isokangas / Yle
 Ruokahävikki ja metsäkato kuriin
 Raportti piirtää äärimmäisen ristiriitaisen kuvan maailman ruokajärjestelmästä. Ruokaa tuotetaan yllin kyllin, mutta se jakautuu epätasaisesti.
 Maailmassa on yli kaksi miljardia ylipainoista ihmistä, ja samaan aikaan 821 miljoonaa menee nälkäisenä nukkumaan.
 Ruokaa myös haaskataan valtavia määriä, länsimaissa noin sata kiloa henkeä kohden vuodessa.
 – Mikä on turhaa ja huolestuttavaa on se, että 30 prosenttia korjatusta sadosta hukataan jätteinä ja ruokahävikkinä, Mäkipää sanoo.
 Hyvä uutinen toisaalta on se, että ruokajärjestelmän päästöjä voidaan laskea. Mäkipää nostaa esille kolme keskeistä reittiä:
 metsäkadon lopettaminen, turvemaiden hiilivarastojen suojelu ja hiilinielujen kasvattaminen ruokahävikin vähentäminen ruokavalion muutos kasvispainotteiseen suuntaan
 Mäkipään mukaan maata käytetään liian usein holtittomasti.
 Maan kunnosta ei huolehdita riittävän hyvin, maaperä köyhtyy ravinteista, ja metsää on raivattava uuden pellon tieltä tienestien takaamiseksi.
 IPCC kiinnittää huomiota myös bioenergiaan, johon moni maa nojaa vahvasti päästövähennyksissään.
 Raportin mukaan energiakasvien viljely voi pahentaa ilmastomuutosta, jos niiden tieltä kaadetaan luonnontilaista metsää. Toisaalta energiakasvit voivat vallata pinta-alaa, joka soveltuisi ruuantuotantoon.
 Viljelymaata käytetään monissa maissa tehottomasti, sanoo tutkimusprofessori Raisa Mäkipää Lukesta.  Mikko Koski / Yle
 "Metsäkadon loputtava myös Suomessa"
 Mäkipään mukaan myös Suomella on runsaasti tehtävää maankäyttösektorin päästöjen leikkaamisessa.
 Ensinnäkin pitäisi pysäyttää metsäkato.
 Vuoden 1990 jälkeen tapahtunut metsäkato aiheuttaa noin 3–4 miljoonan tonnin vuosittaiset päästöt. Määrä vastaa Suomen kuorma-autoliikenteen päästöjä.
 Suomessa katoaa metsäpinta-alaa peltojen raivauksen ja kaupungistumisen tieltä.
 Mäkipään mukaan erityisen haitallista on turvemailla sijaitsevien metsien kaataminen uusien peltojen tieltä.
 – Turvemaapeltojen raivaaminen pitäisi pysäyttää kiireesti, koska turpeen hajoamisesta tulee suuret päästöt, hän sanoo.
 Keskeinen syy pellonraivaukseen turvemailla on kasvavien karjatilojen tarve löytää lisää maapinta-alaa  lannanlevitykseen .
 Viljelijöitä tulisi myös kannustaa heikkotuottoisten turvepeltojen metsitykseen. Nykyisin maatalouden tukipolitiikka ja lannanlevityksen pinta-alavaatimukset kannustavat säilyttämään pellot peltoina niiden päästöistä riippumatta.
 Mäkipään mukaan tukia pitäisi muuttaa niin, että ne ohjaavat turpeen hiilivaraston suojeluun päästöjen tuottamisen sijaan.
 Myös ojitettujen suometsien aiheuttamiin päästöihin tulisi puuttua. Yhteensä suometsät ja turvepellot aiheuttavat noin 15 miljoonan tonnin päästöt maankäyttösektorilla.
 Suomen kokonaispäästöt ovat noin 56 miljoonaa tonnia.
 IPCC:n raportti lisää painetta myös Suomen metsien hiilinielun vahvistamiseen. Myös EU:n tuore maankäyttösektoria koskeva asetus (ns. LULUCF-asetus) kannustaa hiilinielujen säilyttämiseen.
 Yhtälö on hankala, sillä metsäteollisuuden hakkuut ovat nousseet viime vuosina ennätystasolle erityisesti sellun vahvan kysynnän vuoksi.
 Hallitus aikoo kehittää kannustimia metsien hiilinielujen vahvistamiseksi. Käytännön toimet ovat kuitenkin vasta piirustuspöydällä.
 Lue myös:
 Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin

Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa


Summary: Tiilikainen siirtyy tehtävään Ulkopoliittisesta instituutista.

Helsingissä sijaitsevan Euroopan hybridiuhkien osaamiskeskuksen johtajaksi on valittu  Teija Tiilikainen . Johtajan toimikausi kestää viisi vuotta.
 Tällä hetkellä Tiilikainen työskentelee Ulkopoliittisen instituutin johtajana. Aiemmin hän on toiminut muun muassa ulkoministeriön poliittisena valtiosihteerinä.
 Hybridikeskuksen nykyinen johtaja  Matti Saarelainen  siirtyy suojelupoliisin palvelukseen lokakuun alussa. Saarelainen on johtanut hybridikeskusta sen perustamisesta lähtien vuodesta 2017.
 Hybridiuhkien osaamiskeskuksen tehtävänä on edistää hybridiuhkien torjuntaa. Keskuksella on 23 jäsenmaata, jotka ovat EU:n tai Naton jäseniä.

Teija Tiilikainen nousee hybridikeskuksen johtajaksi


Summary: Perhe on jättänyt uuden turvapaikkahakemuksen, jossa vedotaan lasten etuun.

Loviisassa asuvaa irakilaistaustaista perhettä uhkaa jälleen käännytys maasta.
 Korkein hallinto-oikeus (KHO) on jättänyt käsittelemättä valituksen, joka oli tehty hallinto-oikeuden päätöksestä hylätä Maahanmuuttoviraston eli Migrin käännytyspäätöksestä tehty valitus.
 Asiasta kertoivat ensimmäisenä  Loviisan Sanomat  ja  Svenska Yle .
 Perheen tukihenkilö  Timo Raivio  kertoo Ylelle, että KHO:n päätös asiasta tuli heinäkuun alussa.
 Ylen saamasta KHO:n päätöksestä käy ilmi, että oikeus hylkäsi valituslupahakemuksen eikä siten antanut ratkaisua valitukseen. KHO katsoo päätöksessään, että asiassa ei ole perustetta myöntää valituslupaa.
 Käytännössä tämä tarkoittaa, että hallinto-oikeuden noin vuosi sitten antama päätös maasta käännyttämisestä jää voimaan.
 Perhe jättänyt uuden turvapaikkahakemuksen
 Perhe nousi laajempaan julkisuuteen helmikuussa 2018, kun  Loviisan kaupunki teki sille harvinaisen tuenilmauksen .
 Julkilausuman allekirjoittivat kaupunginhallituksen ja -valtuuston puheenjohtajisto sekä kaupunginjohtaja  Jan D. Oker-Blom .
 He vetosivat  julkilausumassa , että asiasta vastaavat päätöksentekijät ja viranomaiset varmistavat, että kaikki asiaan liittyvät näkökohdat on huomioitu. Julkilausumassa myös muistutettiin, että perheen seitsemästä lapsesta viisi puhuu suomea ja kolme nuorinta on syntynyt Suomessa.
 Lue tästä Svenska Ylen perheestä tekemä haastattelu.
 Lisäksi perheen tukiryhmä järjesti maaliskuussa 2018 Loviisan torilla  mielenilmauksen perheen tukemiseksi . Loviisan Sanomien mukaan mielenilmaukseen osallistui noin  300–400 henkeä .
 Perhe saapui Suomeen vuonna 2015, jolloin se haki täältä ensimmäisen kerran turvapaikkaa. Perheen tukihenkilö Timo Raivio kertoo, että perhe on nyt jättänyt uuden turvapaikkahakemuksen.
 – Se, mihin vetoamme uutena asiana, on lasten etu. Olemme toimittaneet Migrille psykiatrian, sosiaalityöntekijän ja koulun lausuntoja.
 Migrin pitää  käsitellä turvapaikkahakemus  kuuden kuukauden sisällä. Raivio toteaa, että päätös saattaa kuitenkin tulla jopa viikossa, jos virasto katsoo, ettei hakemuksessa osoiteta uusia perusteita turvapaikan saamiselle.
 – Vaarana on, että se tulee viikon kuluttua takaisin. Olen laittanut Migrille kirjelmän, jossa pyydän, että saisimme kaksi kuukautta lisäaikaa hankkia asiantuntijaselvityksiä. En ole saanut vastausta vielä, Raivio sanoo.
 Aiheesta aiemmin:
 Loviisan johdolta harvinainen tuenilmaus perheelle, jota uhkaa karkotus – "Välillä pitää uskaltaa korottaa äänensä"

Satojen loviisalaisten tuen saanutta irakilaisperhettä uhkaa taas maasta poisto – ei kuitenkaan luovuta: "Vetoamme lasten etuun"


Summary: El Pason joukkoampumisesta epäillyn äiti otti poliisiin yhteyttä poikansa asehankinnasta ennen iskua.

Yli 200 kaupungin pormestarit ovat vedonneet Yhdysvaltojen senaattiin aselakien kiristämiseksi,  kertoo uutistoimisto AP.
 Allekirjoittaneiden joukossa ovat El Pason ja Daytonin kaupunkien pormestarit. Molemmissa kaupungeissa tapahtui viikonloppuna tuhoisa joukkoampuminen. Iskuissa kuoli yhteensä 31 ihmistä.
 Yhdysvaltain kongressin edustajainhuone hyväksyi aiemmin tänä vuonna aseenostajien taustojen tarkistamista kiristävän lakipaketin. Republikaanienemmistöinen senaatti ei ole suostunut äänestämään lakipaketista.
 Aselakien kiristykset ovat hankala kysymys republikaaneille, sillä puolueen kannattajissa on paljon kiristysten vastustajia.  Demokraatit ja asekiristysten kannattajat  ovat toivoneet, että viikonlopun joukkoampumisten jälkeen lakipaketti etenisi.
 Pormestareiden vetoomus on osoitettu senaatin republikaanijohtajalle  Mitch McConnellille  ja demokraattijohtaja  Chuck Schumerille .
 Allekirjoittaneiden joukossa on muitakin joukkoampumisen kokeneiden kaupunkien pormestareita. He vaativat liittovaltiolta toimia aseväkivallan vähentämiseksi. Mukana ovat esimerkiksi Orlandon, Parklandin, Pittsburgin ja Annapolisin johtajat.
 El Pason ampujan äiti oli yhteydessä poliisiin
 El Pason ampumisesta on saatu uutta tietoa. Iskun epäillyn tekijän äiti oli ottanut yhteyttä poliisiin muutamia viikkoja sitten ilmoittaaksensa poikansa asehankinnasta.
 Perheen asianajaja vahvisti yhteydenoton tapahtuneen  uutiskanava CNN:lle.
 Äiti oli ollut huolissaan siitä, onko hänen 21-vuotias poikansa riittävän kypsä tai kokenut käsittelemaan rynnäkkökivääriä. Hän ei kuitenkaan uskonut, että poika olisi uhka kenellekään.
 Viranomaiset olivat todenneet äidin kuvauksen perusteella, että miehellä on laillinen oikeus omistaa ase. Äiti ei ollut maininnut puhelussa poikansa nimeä, eikä poliisi selvittänyt asiaa enempää. CNN:n mukaan ei ole varmaa, käyttikö epäilty samaa asetta El Pason iskussa.
 Poliisi tutkii El Pason joukkoampumista terrorismina ja iskun epäillään kohdistuneen latinovähemmistöön. Tekijäksi epäilty mies on valkoisen ylivallan kannattaja.
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump vieraili myöhään  keskiviikkona Suomen aikaa El Pasossa ja Daytonissa tapaamassa ampumisten uhreja. Molemmissa kaupungeissa Trumpia oli vastassa mielenosoittajia, jotka syyttivät presidenttiä rasistista vihaa levittävästä retoriikasta.

Yli 200 kaupungin pormestarit vaativat aselakien kiristyksiä Yhdysvalloissa – joukossa useita joukkoampumisen kokeneita kaupunkeja


Summary: Tuotantoeläinten hyvinvointi huolestuttaa enemmän kaupungissa asuvia naisia kuin maalla asuvia miehiä.

Itä-Suomen yliopistossa ensi viikolla tarkastettavassa väitöskirjassa selvitettiin laajan kyselyn avulla, kuinka suomalaiset asennoituvat tuotantoeläinten hyvinvointiin ja mitkä tekijät asenteisiin vaikuttavat.
 Etenkin sukupuolella näytti olevan merkitystä: naiset suhtautuvat miehiä kriittisemmin siihen, miten tuotantoeläimet voivat.
 Niin ikään kaupunkilaiset ja nuoret kokivat suomalaisten tuotantoeläinten hyvinvoinnin keskimäärin heikommaksi kuin maaseudulla asuvat tai iäkkäämmät vastaajat.
 Lehmiä pihattonavetassa. Petri Lassheikki / Yle
 Aiheesta väittelevän valtiotieteiden maisterin  Saara Kupsalan  mukaan ihmisten luottamus tuotantoeläinten asianmukaiseen kohteluun näyttäisi kasvavan iän myötä. Sen sijaan ihmisen koulutustasolla ei väitöksen perusteella näyttäisi olevan yhteyttä hänen käsityksiinsä eläinten hyvinvoinnista.
 Ne vastaajat, jotka kannattivat nykyistä tasa-arvoisempaa yhteiskuntaa ja vähemmistöjen oikeuksien parantamista olivat eniten huolissaan myös tuotantoeläinten elämänlaadusta ja elinolosuhteista.
 Sika kyvykkäämpi kuin susi
 Väitöskirjassa selvitettiin lisäksi suomalaisten käsityksiä eläinten henkisistä kyvyistä.
 Vastaajilta kysyttiin eri eläinlajien kohdalla, voivatko ne tuntea kipua, mielihyvää, surua, kiintymystä, vihaa, onko niillä kykyä ajatella, ymmärtää kuolemaa tai muistaa lajitovereita.
 Kaikkein kyvykkäimpänä vertailuun otetuista eläinlajeista pidettiin koiraa, johon pätee ihmisten mielestä seitsemän kahdeksasta edellisestä kohdasta.
 Kupsalan mukaan koiraan liitetyt, keskivertoa positiivisemmat asenteet voivat johtua muun muassa siitä, että useimmilla ihmisillä on koirista omakohtaista kokemusta.
 Koiraa pidetään sielunelämältään monipuolisempana kuin vaikkapa sutta tai hirveä. Sami Takkinen / Yle
 Seuraavaksi kyvykkäimmiksi arvioitiin lehmä ja sika, joiden uskotaan ymmärtävän ja tuntevan enemmän kuin esimerkiksi suden tai hirven.
 Sen sijaan vastausten perusteella kanoilla edellä mainittuja kykyjä ajatellaan olevan vain muutama: kyky kokea kipua sekä mielihyvää sekä muistaa lajitoverinsa.
 Suurin osa vastaajista uskoi myös lohen tuntevan kipua, mutta monikaan ei uskonut niiden muuten tuntevan tai käsittelevän asioita mielessään. Katkarapu rankattiin vieläkin alemmas, sillä enemmistö ei usko sillä olevan edes kivunsietokykyä.
 Kupsalan tutkimus perustuu kyselyyn, johon osallistui 1890 suomalaista. Aineisto poimittiin satunnaisotoksena väestötietojärjestelmästä.
 Kyseessä on ensimmäinen väestöpohjainen kyselytutkimus, jossa selvitetään suomalaisten asenteita tuotantoeläimiin useiden kysymyspatteristojen ja monimuuttujamenetelmien avulla.
 Mitä mieltä olet tuotantoeläinten kohtelusta Suomessa? Entä eri eläinlajeihin liitetyistä asenteista? Voit keskustella aiheesta jutun lopussa torstaina 8. elokuuta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Tutkimus yllätti: Kalat tuntevat kipua
 Eläin tuntee siinä missä ihminen - jälkipuintiin eläin ei juuri pysty
 Villieläin tuntee siinä missä lemmikkikin – jopa voimakkaammin kuin ihminen
 Väärinkäsitys: Kana on tyhmä

Voiko sika tuntea surua? Suomalaisten käsitykset eläinten kyvyistä vaihtelevat voimakkaasti eläinlajin mukaan


Summary: Veikkaus on viime päivinä saanut niskaansa poliittista arvostelua. Iltalehden politiikan toimittaja Lauri Nurmi arvioi, että keskustelun seurauksena peliautomaatit tulevat poistumaan kauppojen auloista.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkauksen ympärillä kuohuu. Keskustelu Veikkauksen agressiivisesta mainonnasta on käynyt kiivaana. Tiistaina pääministeri  Antti Rinne  (sd.) otti poikkeuksellisen voimakkaasti kantaa Veikkauksen toimintaan.
 –Veikkaan, että ajan henkeen delfiinit lähti Särkänniemestä, merileijonat sirkuksista, peliautomaatin lähtevät Prisman auloista, ennustaa Iltalehden politiikan toimittaja  Lauri Nurmi .
 Aamu-tv:n keskiviikkoisessa keskustelussa Mustreadin politiikan asiantuntija  Erkka Railo  ei usko, että Veikkauksen asema kuitenkaan tulee muuttumaan lähitulevaisuudessa.
 –On suuret intressit säilyttää Veikkaus suurin piirtein sellaisena kuin se on nyt, sillä se jakaa niin paljon rahaa ulos, perustelee Railo.
 Myös Nurmi ei usko monopoliaseman muuttuvan hetkessä.
 –Ennen monopolin purkamista on luotava verotusrakenteet, joilla korvattaisiin teattereille, oopperoille ja urheilulle vastaavat rahaväylät, perustelee Nurmi.
 Lisää aiheesta:
 Veikkauksen lakkautetun eettisen neuvoston entinen jäsen pitää kohumainoksia mauttomina – "Ajattelin, että ohhoh, onko tämä vitsi"   Oppositio Veikkauksen monopolista: Kokoomuksen Vartiainen soimii "epäterveitä piirteitä", perussuomalaiset puolustaa erityisasemaa   Omistajaohjausministeri Paatero: Mainosmokat vakavia sekä peliriippuvaisille että Veikkauksen monopoliasemalle
 Veikkaus laittaa osan mainonnastaan tauolle –  Toimitusjohtaja: "Olemme tehneet virheitä"

"Peliautomaatit lähtevät Prisman auloista", ennustaa Iltalehden Lauri Nurmi


Summary: Koulut alkavat useimmissa Suomen peruskouluissa ja lukioissa tänään.

Koulut alkavat nyt useimmilla Suomen koululaisilla. Koulut alkavat tänään esimerkiksi Helsingissä, Tampereella ja Oulussa.
 Esimerkiksi Rovaniemellä koulu aloitettiin jo eilen keskiviikkona. Turussa lukukausi alkaa vasta 14. elokuuta.
 Ekaluokkalainen Sulo Hanhikoski löysi oman paikkansa Kaustisella.  Petri Kuikka / Yle
 Koulut alkoivat myös Keski-Pohjanmaalla Kaustisella.  Sulo Hanhikoski  ja muut Kaustisen keskuskoulun 1A-oppilaat löysivät omat paikkansa luokasta nopeasti. Sulon paikka oli takanurkassa aivan ikkunan vieressä. Tärkeiden ohjeiden jälkeen Sulon luokassa valmistauduttiin piirtämään.
 Äiti Johanna Vanhamäki-Hanhikoski saattoi poikansa Sulon kouluun. Petri Kuikka / Yle
 Sulon luokkaan mentiin 1A-luokan opettajan  Tuula Halkolan  turvallisessa ohjauksessa. Luokan ovessa oli iloinen tervetulotoivotus.
 Suurista kaupungeista esimerkiksi Tampereella koulun aloittaa 2 140 oppilasta. Sammon koululla äiti  Vilma Vuori  toi lapsensa  Viivin  ja  Sissin  samaan kouluun kuin hän kävi.
 Viivi tuli ensimmäisen kerran eskariin ja Sissi ensimmäiselle luokalle.
 – Matka oli kiva. Pitää katsoa autot ja pyörät, Viivi sanoo.
 Sissi odotti jo läksyjä.
 Tampereella on paljon työmaita, mikä vaikuttaa myös koulumatkaan. Matka on vain 700 metriä, mutta ratikkatyömaa hankaloittaa kulkua, koska pitää ylittää iso tie. Ylityspaikat voivat vaihdella.
 Hänen äitinsä kävi samaa koulua aikoinaan ja muisteli, että silloin mentiin kadulla kouluun vähän miten sattuu.
 Metsäkylän yhtenäiskoulussa Ylöjärvellä Pirkanmaalla vanhemmat ikuistivat tärkeän päivän.
 Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Myös opettajaa jännittää
 Jännittävää on myös opettajilla, jotka aloittavat uuden luokan kanssa. Vastavalmistunut luokanopettaja  Juulia Järvistö  aloittaa ykkösluokan opettajana Ylöjärvellä.
 Kyllä on perhosia vatsassa, myöntää vastavalmistunut luokanopettaja Juulia Järvistö. Hän aloittaa ykkösluokan opettajana Ylöjärvellä.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Juulia Järvistön luokka on valmiina ekaluokkalaisia varten. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Koulut alkoivat myös Jyväskylässä.
 Jyväskylän Puistokoulun Eput vasemmalta oikealle Noel Orava, 7, Isä Ilari Orava, Otso Kokkonen, 6, Urho Kokkonen, 6, ja äiti Outi Sipponen. Jari Lindström / Yle
 Repun valinta on tärkeä osa ensimmäistä koulupäivää.
 Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Kirsi Matson-Mäkelä / Yle

Seuraamme hetki hetkeltä ensimmäistä jännittävää koulupäivää: "Kyllä on perhosia matkassa"


Summary: Helsingin poliisi antaa neuvoja autoilijoille, pyöräilijöille, sähköpotkulautailijoille ja koululaisten vanhemmille.

Koululaiset alkavat tänään jälleen kulkea opinahjoihinsa. Viranomaiset muistuttavat autoilijoita, että pienet kulkijat on syytä ottaa huomioon liikenteessä.
 Komisario  Anne Hiltunen  Helsingin poliisilaitokselta muistuttaa, että liikenne on kaikkien tiellä liikkujien yhteispeliä.
 Hiltunen kehottaa pienten koululaisten vanhempia, että nämä neuvovat lapsiaan pitämään kännykät ja kuulokkeet repuissa koulumatkalla, jotta huomio pysyy liikenteessä laitteiden sijaan.
 Tässä Hiltusen ohjeet liikenteeseen autoilijoille, pyöräilijöille ja sähköpotkulautailijoille.
 1. Noudata nopeusrajoituksia.
 Autoilijoilla maltti on valttia aina liikenteessä. Rauhallisesti tilannenopeus kohdilleen. Varsinkin kaupunkialueella tilannenopeus aiheuttaa vaaratilanteita lähtökohtaisesti enemmän kuin ylinopeus. Koulujen lähistöillä on syytä olla erityisen tarkkana.
 2. Pysähdy suojatien kohdalla.
 Pieni koululainen ei välttämättä vielä havaitse ajoneuvoja, ymmärrä niiden todellista nopeutta ja osaa varoa. Voi näyttää, että pieni koululainen väistää tai jää tien reunaan, mutta sitten yhtäkkiä lähteekin ylittämään tietä. Suojateilla varsinkin annetaan esteetön kulku jalankulkijoille.
 3. Älä käytä kännykkää ajaessasi.
 Auton ratissa kännykät pois. Ne eivät kuulu ajamiseen. Autoilijoiden kannattaa huomioida se, että on paljon jalankulkijoita, jotka kulkevat kännykät kädessä tai kuulokkeet päässä. Nykyisin ihmisillä on myös pieniä kuulokkeita, joita ei edes erota korvista. Autoilijoiden on syytä pitää mielessä, että pienilläkin koululaisilla voi olla kuulokkeita, jotka haittaavat ympäröivän liikenteen havainnointia.
 4. Lähde aamulla liikenteeseen neljä minuuttia tavallista aiemmin elo-syyskuussa.
 Näin voi pudottaa työmatkalla nopeuttasi, mikä lyhentää mahdollisessa vaaratilanteessa jarrutusmatkaasi, vinkkaa Oulun poliisilaitos  Facebookissa .
 Kaupunkialueella varsinkin Helsingissä on paljon liikennettä. On enemmän sääntö kuin poikkeus, että liikenteessä tulee eteen jotain ennalta arvaamatonta. Lähtökohtaisesti kaupunkialueella varsinkin kannattaa varata reilummin aikaa kohteeseen pääsyä varten minimiajoajan sijaan. Sitten ei tule hätiköityjä ratkaisuja.
 5. Pyöräilijät ja sähköpotkulautailijat pysykää poissa jalkakäytäviltä.
 Sähköpotkulaudan paikka ei ole jalkakäytävällä, vaan käyttäjien tulee noudattaa pyöräilijöitä koskevia liikennesääntöjä. Myös pyöräilijöiden pitää huomioida koulujen lähistöt ja ajaa pyöräilijöille tarkoitetuilla väylillä, ei jalkakäytävillä.
 Lue myös:
 Seuraamme hetki hetkeltä ensimmäistä jännittävää koulupäivää: "Kyllä on perhosia matkassa"
 Moni pelkää suojatiellä – onnettomuuteen tai vaaratilanteeseen joutunut melkein joka toinen

Koululaiset ovat jälleen liikenteessä – kuljitpa autolla tai pyörällä, muista nämä viisi vinkkiä


Summary: Otkesin johtajan Veli-Pekka Nurmen mukaan tutkinta valmistunee ensi maaliskuuhun mennessä.

Molemmat Airiston  lauantaisessa veneturmassa  kuolleet kaksi henkilöä olivat purjeveneen matkustajia. Onnettomuustutkintakeskuksen johtajan  Veli-Pekka Nurmen  mukaan kummankin veneen kuljettajaa kuullaan vielä tällä viikolla.
 Nurmen mukaan tapauksessa riittää selvitettävää.
 Otkes tutkii alusten liikkeitä turmahetkellä. Käytössä on tallenteita, jotka liittyvät veneiden nopeuteen, kiihtyvyyteen, hidastuvuuteen ja osumakulmaan.
 – Merialue on hyvin valvottu, käytämme niitä valvontatietoja. Lisäksi veneissä on usein paikantimia, jotka puramme myös, Nurmi kertoo.
 Moottoriveneen navigaattorinkin tiedot ovat tutkijoiden käytettävissä.
 Tutkinta valmistunee ensi keväänä
 Onnettomuustutkintakeskuksen johtajan Veli-Pekka Nurmen mukaan koko tapauksen tutkinta ottaa aikansa, koska tekninen tutkinta on laboratoriotyötä. Lisäksi työhön liittyy paljon osallisten haastatteluja ja psykologista tutkimusta.
 Osa mukana olleista on jo ehditty haastatella, mutta kuljettajat kuullaan vielä loppuviikon aikana.
 Veli-Pekka Nurmi Paula Collin / Yle
 Tutkinnan jälkeen tehdään johtopäätökset, prosessi valmistuu suosituksineen ehkä maaliskuuhun mennessä.
 – Silloin alkaa uusi veneilykausi. On mahdollista vielä vähän valmistautua kauteen uusin tuvallisuussuosituksin, Nurmi sanoo.
 Ensi viikolla onnettomuustutkinta keskittyy pelastustoimen ja ensihoidon toimintaan tilanteessa.
 Aiheesta aiemmin:
 Airiston veneturma vaati toisen uhrin – kaksi kuoli ja useita loukkaantui veneiden törmäyksessä
 Poliisi Airiston veneturmasta: Alkoholilla ei näyttäisi olevan osuutta asiaan, Onnettomuustutkintakeskus aloittaa tutkinnan
 Länsi-Suomen merivartiosto Airiston onnettomuudesta: "Näin traagisia päiviä on harvoin, mutta silti aivan liikaa"

Molemmat Airiston veneturmassa kuolleet olivat purjeveneen matkustajia – Onnettomuustutkintakeskus kuulee kummankin veneen kuljettajia


Summary: Surma tapahtui lokakuussa Joutsan Leivonmäellä, uhri löytyi kymmenien kilometrien päästä Pertunmaan Kuortista läheltä huoltoasemaa.

Keski-Suomen käräjäoikeus on antanut tuomionsa syksyllä paljon  huomiota herättäneestä huoltoasemamurhasta . Oikeus tuomitsi yhden miehen elinkautiseen vankeusrangaistukseen murhasta ja hautarauhan rikkomisesta.
 Kaksi muuta miestä sai tuomiot hautarauhan rikkomisesta ja huumausaineen käyttörikoksesta. Toinen heistä tuomittiin lisäksi huumausainerikoksesta.
 Ensimmäisen tuomio on täysin kuitattu murhan tutkintaan liittyneellä noin puolentoista kuukauden vapaudenmenetyksellä, toinen sai seitsemän kuukautta ja 15 päivää vankeutta ehdollisena.
 Murha tuli ilmi viime lokakuussa, kun Pertunmaan Kuortin ABC-aseman lähettyviltä löytyi väkivaltaisesti kuolleen miehen ruumis.
 Poliisin selvityksissä kävi pian ilmi, että murha tapahtui Joutsan Leivonmäellä yksityisasunnossa, ja uhri oli paloiteltu ja kuljetettu Kuorttiin.
 Tutkittiin murhana alusta asti
 Tekoa tutkittiin murhana sen erityisen raakuuden tai julmuuden vuoksi.
 Tuomiolauselman mukaan tuomittu oli ensin pahoinpidellyt uhrin. Sen jälkeen hän oli viiltänyt vahvasti päihtyneen uhrin kurkun auki sahateräisellä veitsellä. Uhrin käsissä oli haavoja, jotka oikeuden mukaan vaikuttivat torjuntavammoilta.
 Kurkun viiltäminen oli päätynyt siihen, että tekijä oli leikannut uhrin pään irti.
 Murhan jälkeen tekijä ja kaksi muuta olivat sahanneet ruumiin kädet irti olkapäistä ja jalat irti reisistä. Tämän jälkeen he olivat lähteneet kuljettamaan ruumista pakettiautolla.
 Kuortin ABC-aseman parkkipaikalla tekijät olivat nostaneet ruumiin autosta. Siellä he myös jäivät kiinni.
 Poliisi vangitsi tapaukseen liittyen kolme miestä, mutta varsinaiseksi tekijäksi tarkentui lopulta 24-vuotias helsinkiläismies. Hän myös  tunnusti teon .
 Mies  passitettiin mielentilatutkimukseen . Sen perusteella hän oli tekoa tehdessään syyntakeinen, joten tuomio tuli murhasta.

Leivonmäen viimesyksyisestä murhasta tuomio: helsinkiläismiehelle elinkautinen


Summary: Aluella on käynnissä operaatio tekijöiden löytämiseksi.

Israelilainen 19-vuotias sotilas löytyi varhain torstai-aamuna kuolleeksi puukotettuna Hebronin kaupungin pohjoispuolelta palestiinalaisalue Länsirannalta. Löytöpaikka oli lähellä israelilaista Gush Etzionin siirtokuntaa.
 Israelilaiset turvallisuuselimet epäilevät , että kyse on epäonnistuneesta sieppausyrityksestä, jonka päätteeksi sotilas on jätetty tienposkeen. Israelin poliisilla, armeijalla ja turvallisuuspalvelulla on israelilaislehti Haaretzin mukaan käynnissä operaatio tekijöiden löytämiseksi.
 Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  syytti iskusta palestiinalaista hyökkääjää. Palestiinalaisten asukkaiden ja israelilaisten, kansainvälisen oikeuden vastaisesti rakennettujen siirtokuntien välillä on usein väkivaltaisuuksia Hebronin alueella.

Israelilainen sotilas löytyi puukotettuna Länsirannalta


Vapaarahoitteisten vuokra-asuntojen hinnat nousivat huhti-kesäkuussa eniten Turussa ja pääkaupunkiseudulla vuodentakaiseen verrattuna, kertoo Tilastokeskus. Näillä alueilla vuokrat kallistuivat keskimäärin 1,5 prosenttia.
 Pääkaupunkiseudun kovin nousu oli Vantaalla, jossa vuokrat olivat 1,7 prosenttia vuodentakaista korkeampia.
 Muiden suurten kaupunkien vuokrien nousu vaihteli prosentin molemmin puolin. Lahdessa ja Jyväskylässä kallistuminen jäi alle prosenttiin, Tampereella lukema oli 1,4 prosenttia.
 Vuoteen 2015 verrattuna vuokrat ovat nousseet pääkaupunkiseudulla 6,0 prosenttia ja muualla maassa 5,0 prosenttia. Vuokrien vuosinousu on hidastunut viime vuosina eri puolilla maata.
 Neliövuokrissa verrattuna Helsingin vuokrataso on omassa sarjassaan. Vuoden ensimmäisen puoliskon aikana solmituissa uusissa vuokrasuhteissa keskimääräinen vuokraneliö maksoi Helsingissä 22,2 euroa. Tampereella laskennallinen hinta oli 15,4 ja Turussa 14,7 euroa.

Vuokrat kovimmassa nousussa Turussa ja pääkaupunkiseudulla


Kittilän kunnanjohtajan virka on haettavana.  Kunta hakee kunnanjohtajaa  viiden vuoden määräaikaiseen virkasuhteeseen ensi vuoden alusta alkaen.
 Kunnanjohtajalta vaaditaan muun muassa virkaan soveltuvaa ylempää korkeakoulututkintoa sekä kunnallishallintoon ja talouteen liittyvää monipuolista osaamista.
 Kittilän kunnanjohtajan viran hakuaika alkoi 5. elokuuta ja se päättyy 27. päivä elokuuta.
 Kunnanjohtajan valitsee aikanaan kunnanvaltuusto.
 Edellinen kunnanjohtaja sai potkut 2014
 Kittilä voi hakea pitkäaikaisempaa kunnanjohtajaa, koska sovintosopimus potkut saaneen  Anna Mäkelän  kanssa on saanut lainvoiman.  Mäkelä irtisanottiin Kittilän kunnasta vajaat viisi vuotta sitten , marraskuussa 2014.  Potkut todettiin myöhemmin laittomiksi .
 Mäkelän potkut veivät ison joukon kittiläläisiä kuntapäättäjiä käräjäoikeuteen syytettynä virkarikoksista.  Lapin käräjäoikeus hylkäsi syytteet  kesäkuun lopussa mutta ainakin syyttäjä ja Anna Mäkelä ovat harkitsemassa tuomiosta valittamista.  Valitusaikaa on jatkettu syyskuun lopulle . Asian käsittely jatkunee siis Rovaniemen hovioikeudessa.
 Mäkelän potkujen jälkeen kunnassa on ollut lyhytaikaisia viransijaisia tai virkaatekeviä kunnanjohtajia.  Tällä hetkellä virkaatekevänä kunnanjohtajana  on  Antti Jämsén , jonka pesti on vuoden mittainen ja päättyy kuluvan vuoden lopussa.

Työpaikka tarjolla Suomen kenties seuratuimmassa kunnassa – Kittilä hakee jälleen kunnanjohtajaa


Summary: Joukkueen treenit alkavat kello 20.45, jolloin pienet lapset on saatu jo nukkumaan.

Kansainväliset jalkapallo-ottelut ja -turnaukset

Suomalaiset saivat koripallon senioreiden MM-kisoista hopeaa viime viikonloppuna. Saavutus on 40-vuotiaiden  Jenni Ruotsalaisen  ja  Maiju Kunnaksen  urheilu-uran kovin.
 He olivat haltioissaan, sillä 35-vuotiaiden sarjassa jäi taakse Saksan ja Yhdysvaltain tapaisia kovia joukkueita.
 Joukkueella oli vain yksi ongelma. Kuinka kauan mitalijuhlissa viitsii olla, kun perhe ja työt odottavat?
 – Miehet eivät ehkä miettisi tällaisia, Kunnas ja Ruotsalainen naurahtavat.
 Esimerkki kuvaa sitä, millaisia erityisjärjestelyitä etenkin työssäkäyvän äidin urheiluharrastus vaatii.
 Koulut alkavat ja vanhempien aika kuluu usein lasten harrastuksissa.  Ylen kyselyn mukaan  vanhemmalta kuluu lasten harrastuksiin reilut viisi tuntia viikossa.
 7-, 9- ja 11-vuotiaiden lasten äidillä Maiju Kunnaksella vielä paljon enemmän, sillä lapset harrastavat esimerkiksi salibandya, jääkiekkoa ja joukkuevoimistelua.
 Joukkueessa pelasivat (alhaalta vas. lähtien) Anna Riisiö, Noora Halme, Jelena Kilpeläinen, Paula Muilu, Taru Asp, Saara Riihelä, ylärivi vasemmalta:  huoltaja/valmentaja Mari Korhonen, Maiju Kunnas, Hanna Penttilä, Susanna Rasimus, Kaisa Jännes, Niina Hyvärinen ja Jenni Ruotsalainen. Kuvasta puuttuvat valmentaja Kati Packalén sekä huoltojoukkoihin kuulunut Hanna Hurskainen.  Off Ballers
 Toisaalta nelikymppisten pitäisi harrastaa aktiivisesti liikuntaa, että he jaksavat töissä. Vain joka viides suomalainen  liikkuu tutkimuksen  mukaan riittävästi. Miten Kunnas ja Ruotsalainen saavat yhtälön toimimaan?
 – Välillä käytetään mielikuvitusta, Kunnas sanoo.
 Kisapaikalta kotiin ja töihin
 Suomessa pidettyjen koripallon seniorien MM-kisoihin osallistui yli 230 joukkuetta yli 40 maasta eri ikäsarjoissa. Naisten seniorisarjat alkavat 30. ikävuodesta.
 Ruotsalainen ja Kunnas pelaavat nokialaisessa Off Ballers joukkueessa, joka on voittanut kahdesti +30-vuotiaiden sarjassa SM-kultaa ja kahdesti SM-hopeaa. Joukkueessa pelaa Tampereen Pyrinnön ja BC Nokian entisiä pelaajia.
 MM-kisoissa vain Viro oli kovempi, mutta osa pelaajista on siellä vielä ammattilaisia. Off Ballersin naiset käyvät työssä ja ovat perheellisiä.
 MM-kisat kestivät viikon, mutta vain harva suomalaispelaaja oli siellä koko ajan. Kunnas ja Ruotsalainen suhasivat kodin, töiden ja kisapaikan väliä ja viettivät Espoossa kisapaikalla vain yhden yön.
 Lasten syntymät toivat tauon
 Kunnas ja Ruotsalainen ihastuivat joukkueurheiluun jo lapsina. Ruotsalainen aloitti Pyrinnössä 10-vuotiaana ja uransa aikana pelasi myös BC Nokian paidassa.
 179-senttinen Ruotsalainen kärsi teininä pituudesta, mutta koripallossa se oli ehdoton valtti. Nykyäänkin hän tykkää olla korin alla ottamassa levypalloja.
 Ruotsalainen pelasi nuorena SM-sarjaa, mutta seniorin MM-hopea on hänen kovin saavutuksensa. Se lisää uskoa, että aikuisenakin voi kehittyä.
 Maiju Kunnas aloitti koripallon jo ennen koulua ja saavutti juniorien SM-mitaleja. Hän pelasi SM-sarjaa BC Nokiassa ja Tampereen Pyrinnössä, mutta sarjat vaihtuivat divareihin kun hän muutti Helsinkiin opiskelemaan.
 Pelaaminen jäi, kun lapsia alkoi syntyä. Kipinä ei sammunut.
 Kilpailuvietti tuli esiin
 Off Ballers perustettiin neljä vuotta sitten, kun naiset kaipasivat taas vanhoihin urheiluympyröihin. Kilpaurheilu oli ollut useimmilla useita vuosia tauolla lasten syntymien takia.
 – Kun on tottunut liikkumaan koko ikänsä, sitä kaipasi. Kavereiden kanssa kilpailuvietti tulee esiin, Kunnas kertoo.
 Pelaamisen riemu ja joukkuehenki olivat parasta turnauksessa.  Sonja Herrala
 Pirkkalassa asuva Maiju Kunnas on koulukuraattori ja sanoo, että liikunta tuo työelämään virtaa. Ylöjärvellä asuvalla Jenni Ruotsalaisella on 6- ja 1,5-vuotiaat lapset ja hän on palaamassa yrittäjän työhönsä osteopaatiksi.
 Kiire näkyy treeneissä. Off Ballers harjoittelee yhdessä kerran viikossa. Treenit alkavat kello 20.45 niin, että pienet lapset ovat jo nukkumassa.
 Treenit ovat niin arvokasta aikaa, että naiset eivät häröile.
 – Treeneissä yritämme pelata täysillä. Aika on rajallista, joten haluamme käyttää sen treenaamiseen. Muulla ajalla sitten joukkueen Whatsapp laulaa, Kunnas kuvaa.
 Tukea puolisolta ja isovanhemmilta
 Treenien tuoma hyvä olo on huomattu kotona.
 – Mieheni kysyi, olisiko treenejä enemmän, koska tulen niistä aina niin hyvällä tuulella kotiin, Jenni Ruotsalainen hymyilee.
 Maiju Kunnaksen mies kulkee Helsingissä töissä, mutta molemmat haluavat antaa toiselle aikaa liikkua, koska tietävät sen tärkeäksi.
 Isovanhemmat auttavat molempia naisia. Joskus lapset ovat mukana peleissä tai harjoituksissa.
 Aika usein koko perhe liikkuu yhdessä.
 – Nyt kun lapset ovat isompia, voi tehdä jo paljonkin yhdessä. Kun lapset olivat pieniä, vedin kotikadun ylämäessä mäkivetoja lasten leikkiessä pihalla ja tein kuntopiiriä. Palo liikkua oli niin suuri, Kunnas sanoo.
 Harjoittelua aina kun voi
 Kaikki joukkuelaiset harjoittelevat omalla ajallaan. Maiju Kunnas käy salilla, jumpissa ja juoksemassa, miten lasten kuskaamiselta ehtii. Hyvää aikaa treenata on se, kun lapset ovat harjoituksissa.
 Jenni Ruotsalainen käy juoksemassa ja cross fitissä mielellään aamuisin ennen kuin asiakkaita alkaa tulla. Kotipelit Off Ballers yrittää sopia omalle harjoitusvuorolle.
 – Jos on samalla viikolla sekä treenit että peli, palautuminen on hitaampaa, Maiju Kunnas sanoo.
 Mitali kertoo siitä, ettei nuoruuden urheiluharrastusta tarvitse haudata.  Jani Aarnio / Yle
 Ennen pelejä naiset jännittävät lähinnä sitä, ettei kukaan loukkaantuisi kovissa otteluissa. Koripallo on kontaktilaji ja vammoja voi tulla herkästi.
 – Selvisimme MM-kisat niin, että kaikki pystyivät pelaamaan. Olen päässyt vähällä, vain pikkusormi on murtunut, Kunnas sanoo.
 Yhdessä asiassa naiset kertovat olevansa huonompia kuin nuorena.
 – Nuorempana oli enemmän saunailtoja. Nyt on hyvä, jos saamme yhden saunaillan vuodessa järjestettyä.
 Seniorin MM-kisoissa naiset näkivät eläkeläisikäisiä naisia, jotka yhä pelasivat koripalloa. Näillä näytti olevaa hyvin hauskaa.
 – Puhuimme, että jos polvi vain nousee, sittenhän se on helppoa lähteä kisoihin ulkomaille. Lapset ovat jo muuttaneet kotoa ja miehetkin voivat olla tyytyväisiä, jos välillä vaimo on poissa kotoa, naiset naurahtavat.
 Lue lisää:
 Vain joka viides suomalainen liikkuu riittävästi – vertaa liikkumistasi ja painoasi ikätovereihisi ja suosituksiin
 "Uskaltaakohan niitä tunteja edes laskea" – 20 Whatsapp-ryhmää ja yli 20 viikkotuntia kentän laidalla eli erään kolmen lapsen futisvanhemman elämä
 Ylen kysely: Vanhemmalta kuluu lasten harrastuksiin reilut 5 tuntia viikossa – "Aina tarvitaan se, joka täyttää vesipullot ja paikkaa tällit"
 Vertaa suosituimpia lajeja: Näin paljon aikaa suomalaisilla lapsilla kuluu harrastamiseen – "Määrät kuulostavat aika kovilta"
 Kolme perhettä piti kirjaa, miten paljon aikaa menee lasten harrastuksiin – tulos on hengästyttävä: "Vapaa viikonloppu on tuntematon käsite"

Maiju Kunnas ja Jenni Ruotsalainen saivat koripallon MM-hopeaa – näin työssäkäyvät äidit ehtivät urheilla: "Välillä käytetään mielikuvitusta"


Summary: Kokaiinipakettien arvo olisi ollut 1,7 miljoonaa euroa katukaupassa.

Uudessa-Seelannissa on tehty poikkeuksellisen suuri huumelöytö, kun paikalliselle rannalle huuhtoutui monta pakettia kokaiinia. Löytö tehtiin Bethells Beachin alueella lähellä Uuden-Seelannin pääkaupunkia Aucklandia.
 Kokaiinipakettien arvo olisi ollut katukaupassa noin kolme miljoonaa Uuden-Seelannin dollaria eli noin 1,7 miljoonaa euroa.  New Zeland Herald -lehden mukaan  paketteja on löytynyt kaikkiaan 19.
 Paikalliset asukkaat olivat ihmetelleet sinisiä paketteja, joissa oli erikoisia symboleja. Poliisin testeissä varmistui nopeasti, että paketeissa on kokaiinia. Kokaiini oli kääritty tiukasti muoviin.
 Poliisi tutkii ranta-aluetta yhä. Helikopteri kartoittaa aluetta ilmasta käsin, minkä lisäksi poliisipartiot tutkivat aluetta tulevina päivinä.
 – On olemassa pieni mahdollisuus, että paketteja löytyy vielä lisää. Pyydämme ihmisiä ottamaan meihin yhteyttä heti, jos niin tapahtuu, paikallinen poliisi pyysi lausunnossaan.
 Poliisi ei tiedä, mistä kokaiini on peräisin.
 Brittilehti Guardianin haastattelema  Tyynenmeren alueeseen erikoistunut tutkija  Jose Sousa-Santos  arveli kokaiinipakettien olevan mahdollisesti alun perin Perusta tai Kolumbiasta.
 Masseyn yliopistossa työskentelvä Santos arveli, että salakuljettajat ovat saattaneet heittää paketit yli laidan kiinnijäämisen pelossa tai ne ovat voineet irrota vahingossa kiinnityksestään.
 Vuonna 2019 tehdyn kansainvälisen huumevertailun mukaan  kokaiinin ostaminen on kalleinta  juuri Uudessa-Seelanissa. Santos huomauttaakin, että 1,7 miljoonan menetys ei ole rikollisjärjestöille edes kovin suuri.

Rannalle huuhtoutuneet mystiset paketit paljastuivat kokaiiniksi Uudessa-Seelannissa – poliisi kehottaa löytäjiä palauttamaan paketit


Summary: Lääkäriliiton mukaan yksi syy lääkäreiden huonoon käytökseen on ylikuormitus.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sairaanhoitopiirin Eksoten potilasasiamies  Tuomas Kumpula  on viime aikoina saanut poikkeuksellisen paljon yhteydenottoja potilailta, jotka valittavat lääkärin epäasiallisesta käytöksestä.
 Potilaat ovat saattaneet joutua lääkärin vastaanotolla kokemaan kiroilua, huutoa ja raivoa.
 – Huono käytös on noussut viime vuosina esiin varsinkin lääkäreiden osalta. Puutteita on peruskäytöstavoissa, saatetaan huutaa potilaille tai poistutaan huoneesta, sanoo Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten potilasasiamies Tuomas Kumpula.
 Ilmiö ei ole pelkästään eteläkarjalainen, vaan Lääkäriliiton mukaan samaa tapahtuu eri puolilla maata.
 Lääkäriliiton toiminnanjohtaja  Kati Myllymäki  on työskennellyt uransa aikana monella paikkakunnalla, ja huonosti käyttäytyvät lääkärit ovat hänelle ilmiönä tuttu.
 – Siellä lääkärin pinna palaa. Joku hiiltyy, aiheesta tai ei. En halua lainkaan puolustella tällaista käytöstä, mutta usein tilanteisiin liittyy ylikuormitus, kertoo Myllymäki.
 Osassa valituksissa kerrotaan, että lääkäri on ohjannut potilaan ulos kesken tutkimuksen.  Kalle Purhonen / Yle
 Liikaa töitä?
 Liian suuret työkuormat voivat Myllymäen mukaan johtua lääkärivajeesta tai lääkärin omasta tahdosta tehdä ylimääräisiä päivystysvuoroja. Tästä aiheutuu univelkaa ja uupumusta.
 – Olen joutunut esimerkiksi rajoittamaan keikkalääkäreiden päivystysvuoroja. Univelkainen ihminen ei hallitse hermojaan. Sitten käy niin, että käämi palaa.
 Lääkäri ohjasi potilaan ulos, koska provosoitui potilaan kysymyksistä.   Potilasasiamiehen kirjaus.
 Kati Myllymäen mielestä on selvää, ettei kaikista potilaista ja omaisista voi tykätä, mutta jokaista tulee kohdella ammatillisesti ja ystävällisesti.
 – Suomessa on 26 000 lääkäriä, niin onhan siinä porukassa kaikenlaista tallaajaa.
 Myllymäelle omakohtaisesti tutuissa tilanteissa lääkärin asiaton käytös saatiin kuriin keskustelemalla.
 – Yleensä se käytös saatiin loppumaan tai henkilö vaihtoi työpaikkaa. Sitä en tiedä, onko käytös jatkunut uudessa työpaikassa.
 Tapauksia on esimerkiksi Eksoten potilaskäynteihin suhteutettuna vähän, mutta ne voivat pahimmillaan vaarantaa jopa potilaan terveyden.
 Kaikista epäasiallisuuksista ei ilmoiteta
 Etelä-Karjalassa sosiaali- ja terveyspiiri Eksotesta tehtyjen potilasvalitusten kokonaismäärästä noin 10 prosenttia koskee nimenomaan sitä, miten potilasta on kohdeltu. Etelä-Karjalan keskussairaalassa tämä tarkoittaa yli kolmeakymmentä potilasasiamiehelle tehtyä valitusta vuodessa.
 – Täytyy muistaa, että minulle tulevat ilmoitukset ovat jäävuoren huippu, Eksoten potilasasiamies Tuomas Kumpula sanoo.
 Lääkäriä säikähtänyt potilas ei välttämättä saa kerrottua kaikkia asioita omasta terveydestään.  Kalle Purhonen / Yle
 Kumpulan vuonna 2018 tekemistä kirjauksista selviää, että potilaille huutaminen ja raivoaminen toistuu useassa ilmoituksessa. Lisäksi hoitohenkilökunnan epäasiallisesta käytöksestä tulleiden ilmoitusten määrä on kasvanut hieman.
 – Pidän kehitystä huolestuttavana. Huonoa käytöstä ei pidä sallia. Etenkin, kun terveydenhuollon ammattihenkilöiden työn eettinen perusta lähtee potilaan oikeuksista.
 Lääkäri huutanut puhelimessa omaiselle ja todennut, ettei potilas vielä ole kuolemassa.   Potilasasiamiehen kirjaus.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HYKS-sairaanhoitoalueen potilasasiamies  Anita Karhu-Hämäläinen  puolestaan kertoo, että heillä lääkäreistä tulleet valitukset ovat vähentyneet.
 – Asiaan on kiinnitetty huomiota, ja tuontyyppiset palautteet ovat vähentyneet. Meilläkin oli aiemmin valituksia hoitohenkilökunnan käytöksestä, mutta niiden määrä on pienentynyt.
 HUSin alueella asuu reilut 1,6 miljoonaa asukasta ja esimerkiksi terveyskeskuskäyntejä oli viime vuonna reilut 160 000.
 – Valituksien määrät ovat todella pieniä verrattuna hoidettavien potilaiden määriin, sanoo HYKS-sairaanhoitoalueen potilasasiamies Anita Karhu-Hämäläinen.
 Huonoa käytöstä ei sallita
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten potilasasiamies Tuomas Kumpula kertoo, että eräässä valituksessa lääkäri oli ohjannut potilaan ulos kesken tutkimuksen. Toisessa valituksessa potilas ei enää lääkärin hermostumisen jälkeen uskaltanut kertoa kaikkia asioita omasta terveydestään.
 Etelä-Karjalan keskussairaalan johtaja  Tarja Nylund  ei kuitenkaan pidä lääkäreiden käytöstä suurena ongelmana.
 – Käsitykseni on, että aika pienestä tässä on kyse. Meillä käy kymmeniä tuhansia potilaita vastaanotolla ja hyvin vähän loppujen lopuksi tulee näitä hankalia konflikteja.
 Lääkäri käskenyt potilasta painumaan helvettiin.   Potilasasiamiehen kirjaus.
 Tarja Nylund kuitenkin korostaa, että sairaalassa on nollatoleranssi epäasialliseen käytökseen.
 Eksoten potilasasiamies Tuomas Kumpula pitää hänelle tulleita potilaiden yhteydenottoja uskottavina. Kynnys ottaa yhteyttä potilasasiamieheen on ihmisillä korkea.
 – Ei ole mitään syytä epäillä ihmisen kokemusta. Lääkärin vastine voi tilanteesta tosin olla erilainen.
 Opinnoissa paneudutaan vuorovaikutustilanteisiin
 Eksoten potilasasiamies Tuomas Kumpulan mukaan terveydenhuollon ammattihenkilöiden epäasiallinen käytös on vakava ongelma.
 Tilanteen parantamiseksi on jo tehty töitä Eksotessa. Lääkäreille annetaan lisäkoulutusta vuorovaikutustilanteiden hoitamisesta.
 Samaa harjoitellaan jo lääketieteen opintojen aikana.
 – Lääkärikoulutuksessa käytetään näyttelijöitä apuna. He esittävät potilaita, ja myös vaikeita ja rähjääviä potilaita. Nämä harjoitukset videoidaan ja analysoidaan harjoituksen jälkeen, kuvailee Lääkäriliitosta Kati Myllymäki.
 Potilasasiamiehen tehtävänä on auttaa
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HYKS-sairaanhoitoalueen potilasasiamies Anita Karhu-Hämäläisen viesti on selkeä: "Potilaalla on oikeus hyvään hoitoon ja kohteluun".
 Karhu-Hämäläinen ei ole itse tätä lausetta keksinyt, vaan se tulee potilaan  asemaa ja oikeuksia selventävästä laista .
 – Potilasasiamies on puolueeton. Kun potilas ottaa meihin yhteyttä, ohjaamme häntä potilaan oikeuksien näkökulmasta. Potilaslain mukaisesti ohjaamme joko muistutuksen tai kantelun laadintaan, kertoo potilasasiamies Anita Karhu-Hämäläinen.
 Eniten valituksia HYKS-sairaanhoitoalueen potilasasiamiehen toimistoon tulee potilaan hoitoon ja kohteluun liittyvistä asioista, tiedonsaantiin liittyvistä asioista ja hoitoon pääsystä.
 – Kaikista henkilökunnan edustajista tulee valituksia. Myös potilasasiamiehen toiminnasta on valitettu.
 Jokaisella julkisella ja yksityisellä terveydenhuollon yksiköllä tulee olla nimetty potilasasiamies, jonka tehtävänä on neuvoa hoitoon tai kohteluun tyytymättömiä potilaita. Potilasasiamies on kuitenkaan ota kantaa lääketieteellisiin asioihin, kuten hoidon tarpeeseen.
 – Jotkut olettavat, että me pystymme järjestämään hoitoa tai vaikuttamaan siihen, että pääsee nopeammin johonkin tutkimukseen. Se ei ole meidän tehtävämme, kertoo HYKS-sairaanhoitoalueen potilasasiamies Anita Karhu-Hämäläinen.
 Eksoten potilasasiamies Tuomas Kumpula kertoo, että potilaalta tulleen yhteydenoton jälkeen hän on yhteydessä kyseisen lääkärin tai hoitajan esimieheen. Sen jälkeen vastuu asian hoitamisesta on esimiehellä.
 – Minä odotan, että esimiehet puuttuvat tällaiseen. Huonoja päiviä on kaikilla, mutta jos valitukset kohdistuvat samoihin henkilöihin, siihen tulee puuttua jämäkästi.
 Potilasasiamies Tuomas Kumpulan mukaan esimiesten tulee puuttua tiukasti lääkäreiden epäasialliseen käytökseen.  Mikko Savolainen / Yle
 Jos keskusteluista ei ole apua, kohteluunsa tyytymättömät potilaat voivat myös tehdä asiasta lakisääteisen muistutuksen tai kantelun. Toimintaohjeet muistutuksen ja kantelun tekemisestä ovat  Valviran verkkosivuilla .
 Kouvolan Sanomien  artikkelin  mukaan kouvolalaisen hoivakodin lääkäristä on tänä vuonna tehty yhteensä kolme valitusta Etelä-Suomen aluehallintovirasto Aviin. Valitukset liittyivät muun muassa potilaan kohtaamiseen ja hoitoon. Kyseinen lääkäri on itse irtisanoutunut.
 Jutussa esiintyvät lainaukset ovat otteita valituksista, joita potilaat ovat tehneet Etelä-Karjalan sairaanhoitopiirin Eksoten potilasasiamiehelle.

Uupuneet lääkärit alkoivat raivota potilaille – päivystysvuoroja jouduttu rajoittamaan ympäri maata: "Lääkäri käski painua helvettiin"


Summary: Aikuisilta voisi joskus vaatia myös aikuisuutta, kirjoittaa Roope Lipasti

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kuulin kahvilassa keskustelun, jossa nuorehko tyyppi kertoi kaverilleen käyneensä jo pitkään terapiassa suhteensa loppumisen tähden. Terapeutti oli lopulta sanonut potilaalle, oletko harkinnut, että voisit aikuistua? Salakuunteluni kohde oli tosi loukkaantunut sellaisesta ideasta ja päätti hankkia uuden terapeutin.
 No okei. Myönnän, että terapeutin kommentti ei kuulostanut ihan superammattimaiselta, mutta oli siinä jotain järkeäkin.
 Elämä on sitä, mikä tapahtuu tuossa silmien edessä koko ajan ja siihen liittyy kaikenlaista kurjaakin, välillä enemmän ja välillä vähemmän.
 Aikuisuus puolestaan on  sitä, että osaa käsitellä niitä vastoinkäymisiä edes kohtuullisesti. Laittaa somen kiinni, jos se ahdistaa. Suuntaa kohti uusia ihmissuhteita, jos edellinen on mennyt puihin. Menee nukkumaan ajoissa, jos väsyttää, ei kuormita itseään liikaa, vaan sanoo ei, jos tuntuu ettei jaksa. Ottaa kaikkiaan vähän rennommin.
 Tämä ei-niin-originelli ratkaisuehdotukseni tuli mieleen, sillä olen kesäni ratoksi salakuunnellut myös kesän paheksumiskeskustelua liittyen opiskelijoiden toiveeseen saada kesälomaa.
 Toiveessahan ei ole mitään ihmeellistä. Kaikki me haluamme itsellemme etuja ja nallekarkkeja. Kun itse opiskelin, me olimme sitä mieltä että opintotukea pitäisi saada enemmän ja että opintolaina on kauhea ajatus. (Kukaan ei tosin kertonut, että opintolainaa kertyy niin naurettavan pieni summa, että ikinä elämässä ei sen jälkeen ole ollut niin vähän lainaa.)
 Lomatoiveen taustalla on muun muassa se, että elämä on nykyään kovin kuormittavaa: peräti kolmasosa opiskelijoista kärsii jonkinlaisista mielenterveysongelmista.
 Herramunvereni, kolmasosa! On masentavaa, jos stressi alkaa jo kaksikymppisenä. Mikä siis neuvoksi?
 Hei opiskelija! Kerron salaisuuden nyt kun lukukausi taas on alkamassa: Yksikään ihminen koko maapallolla, edes äitisi, ei tule ikinä olemaan kiinnostunut sinun arvosanoistasi.
 Ainakin niissä ahdistuksen  syissä oli paljon sellaista, joihin voi ihan itse vaikuttaa: jos opiskelijasoluasuminen tuntuu kurjalta, niin soluasunnosta voi lähteä muualle vuokralle, kunhan vastaavasti tinkii muusta. Somen saa kiinni. Ja mitä tulee opiskeluiden raskauteen, niin asialliset hommat tehdään, mutta ei kai kukaan ajattele, että sillä todistuksella on mitään muuta väliä kuin että sellainen on?
 Hei opiskelija! Kerron salaisuuden nyt kun lukukausi taas on alkamassa: Yksikään ihminen koko maapallolla, edes äitisi, ei tule ikinä olemaan kiinnostunut sinun arvosanoistasi. Ketään ei kiinnosta saitko gradustasi laudaturin vai pääsitkö justjust läpi – kunhan vain pääsit.
 Niin että hellitä vähän. Elämä on yleensä pitkä, siinä ehtii kaikenlaista. Ei se niin mene että nuorena pitää tehdä kaikki mahdollinen ja mahdoton. Ei ole pakko verkostoitua päivät yöt työelämää varten jo opiskellessaan. Ei ole pakko pitää yllä omaa youtubekanavaa ja tehdä podcasteja. Eikä työelämä sinua hylkää, ellet suostu orjatyöhön nollapalkalla. Päinvastoin, kysyvät huomenna uudestaan, jos olisit vaikka muuttanut mielesi.
 Ja jos kuka ehdottaa aikuiselle ihmiselle aikuistumista, saa kuulla olevansa sydämetön oikeistonatsi, kuten epäilemättä voitte lukea tämän kolumnin kommenttiosiosta.
 Itseäni häiritsee tämänkaltaisissa  kärjistyneissä nykykeskusteluissa se, että harvoin esitetään minkään ongelman ratkaisuksi sitä, että ihmiset ottaisivat hiukan enemmän vastuuta itsestään. Siis muutkin kuin opiskelijat laittaisivat sen somen kiinni ja keskittyisivät hallituksen haukkumisen sijaan päivän askareisiin sekä parisuhteeseensa.
 Syy omiin murheisiin tuntuu löytyvän aina jostain ulkopuolelta ja myös ratkaisun pitäisi tulla yhteiskunnalta valmiina kääretorttuna: että ota tosta, siinä on kermavaahtoakin välissä. Ja jos kuka ehdottaa aikuiselle ihmiselle aikuistumista, saa kuulla olevansa sydämetön oikeistonatsi, kuten epäilemättä voitte lukea tämän kolumnin kommenttiosiosta.
 Eikä aikuistuminen todellakaan ole vain opiskelijoiden asia, se on meidän kaikkien: Jos ajatellaan, että yhteiskunnan tehtävänä on huolehtia heikoimmista – lapsista, opiskelijoista, sairaista, vanhuksista – niin muutama vuosi sitten MTV:n tekemän selvityksen mukaan työikäisistä suomalaisista kaksi kolmasosaa sai jonkinlaista yhteiskunnan tukea – eikä luvussa ollut edes huomioitu lapsilisiä.
 Eli kärjistäen Suomessa meitä heikoimpia alkaa olla siis kaksi kolmasosaa aikuisista. Se on aika paljon se.
 Tosin kun nyt itsekin olen saamapuolella  – olen saanut taiteilija-apurahaa – niin ehkä olenkin vain ihan hiljaa ja nosta hattua teille, jotka viitsitte kuulua siihen yhteen kolmasosaan joka meidät elättää.
 Tänks! Jatkakaa samaan malliin!
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on lietolainen kirjailija, joka eksyy vapaa-aikanaan kernaasti konkreettisiin ja selkeisiin remonttihommiin.
 Lue myös :
 Mona Mannevuon kolumni: Kun työuupumus on normaali olotila – maaninen työkulttuuri kasvattaa tahattomasti työnarkomaaneja
 Roope Lipastin kolumni: Kesäkirjeitä teiniperheestä
 Roope Lipastin kolumni: Joskus kannattaisi kokeilla olla väärässä
 Aiheesta voi keskustella torstaina 08.08. ko 16.00 asti.

Roope Lipastin kolumni: Yhteiskunnan syy


Summary: Jännitteet kasvavat Keski-Aasiassa sijaitsevassa Kirgisiassa.

Valtataistelu Kirgisian nykyisen ja entisen presidentin välillä on ajanut keskiaasialaisen valtion poliittisen kriisin partaalle.
 Kirgisian turvallisuusjoukot yrittivät pidättää entisen presidentin  Almazbek Atambajevin  keskiviikkoiltana. Turvallisuusjoukot tekivät operaation Atambajevin kotiin Koi Tashin kylässä lähellä pääkaupunki Bishkekiä.
 Atambajevin huvilalle linnoittautuneet entisen presidentin kannattajat vastustivat pidätystä. Yksi turvallisuusjoukkojen jäsen kuoli ampumahaavoihin. Tunteja jatkuneessa välikohtauksessa loukkaantui ainakin 36 ihmistä.
 Kirgisian erikoisjoukkojen sotilaat sulkivat kadun Koi Tashissa keskiviikkona. Vyacheslav Oseledko / AFP
 Atambajevin kannattajat ottivat kuusi turvallisuusjoukkojen jäsentä panttivangiksi. Heidät vapautettiin, kun turvallisuusjoukot suostuivat vetäytymään.
 Atambajev hallitsi Kirgisiaa vuodet 2011-2017. Häntä vastaan on nostettu useita syytteitä muun muassa korruptiosta. Kirgisian parlamentti vei häneltä syytesuojan kesäkuussa.
 Atambajev kiistää syytökset, eikä ole suostunut poliisin kuulusteltavaksi.
 Almazbek Atambajev Mikhail Metzel / EPA
 Välikohtausta pidettiin merkkinä kasvavista jännitteistä Kirgisiassa. Presidentti  Sooronbai Jeenbekovin  ja hänen edeltäjänsä Atambajevin välit ovat olleet jo pitkään kireät.
 Miehet olivat aiemmin liittolaisia, mutta heidän välillään tapahtui välirikko pian Jeenbekovin noustua valtaan vuonna 2017. Jeenbekov on syyttänyt Atambajevia yrityksistä vaikuttaa Kirgisian politiikkaan eläkkeeltäkin.
 Kuuden miljoonan asukkaan Kirgistan itsenäistyi vuonna 1991 Neuvostoliiton hajottua. Venäjällä on Kirgistanissa sotilastukikohta ja sillä on yhä paljon vaikutusvaltaa Kirgistanissa.
 Atambajev vieraili heinäkuun lopulla Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  luona. Putin ilmaisi tapaamisen jälkeen kuitenkin tukensa Jeenbekoville.

Kirgisian entisen presidentin pidätys meni pahasti pieleen – kannattajat ampuivat ja ottivat turvallisuusjoukkoja panttivangiksi