Summary: Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi kaksi miestä taideväärennysjupakassa.

Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi torstaina kaksi miestä vankeustuomioihin taideväärennöksiin liittyen.
 Vuonna 1950 syntynyt mies tuomittiin 1,5 vuodeksi vankeuteen yllytyksestä törkeään väärennökseen ja törkeästä petoksen yritykseen.
 Vuonna 1975 syntynyt mies tuomittiin niin ikään 1,5 vuodeksi vankeuteen törkeän petoksen yrityksestä ja törkeän väärennöksen yrityksestä.
 Rikosketjussa taiteilija houkuteltiin tekemään tauluja edesmenneen taiteilijan  Ilkka Lammin  tyyliin ja signeeraamaan maalaukset hänen nimiinsä. Lammi kuoli vuonna 2000, ja väärennettyjä teoksia ilmestyi helmikuussa 2011 myyntinäyttelyyn.
 Ilkka Lammin sisar meni tutustumaan tauluihin, totesi taulut epäaidoiksi ja ne otettiin pois näyttelystä. Kaikista maalauksista oli jo etukäteistarjoukset aina 20 000 euroon asti.
 Tuomiot eivät ole lainvoimaisia.
 Lempääläläinen väärentäjä
 Miesten tuomiot kytkeytyvät Suomen suurimpaan taideväärennösvyyhtiin, koska he käyttivät samaa väärentäjää kuin viime vuonna käsitellyssä valtaisassa rikosjutussa.
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi  viime vuonna kymmenen henkilöä Suomen rikoshistorian suurimmassa taideväärennösjutussa eri pituisiin vankeusrangaistuksiin.
 Taideväärennökset on tehty monien tunnettujen taiteilijoiden teoksista, kuten kuvassa olevien Ilkka Lammin ja Fernand Légerin teoksista. Keskusrikospoliisi
 Myydyt taulut oli signeerattu  kuuluisten taiteilijoiden nimiin, kuten Akseli Gallen-Kallela, Helene Schjerfbeck, Eero Järnefelt ja Reidar Särestöniemi. Kallein myyty väärennös, Gallen-Kallelan nimiin merkitty, Imatrankoskea esittävä taulu myytiin yksityishenkilölle 135 000 eurolla.
 Laajan taideväärennösjutun taiteilija sai itse vajaan  kahden vuoden ehdollisen tuomion . Taiteilija arvioi oikeudelle tehneensä 10–20 Ilkka Lammin taulua.
 Oikeudenkäynti kesti lähes viisi vuotta
 Nyt annettujen tuomioiden teot sattuivat Lempäälässä vuosina 2010–2011. Miehet kiistivät suurimman osan syytteistä. He myös vaativat oikeudenkäynnin viivästymisestä korvauksia.
 Petoksella on tavoiteltu Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan huomattavaa, noin 100 000–150 000 euron suuruista hyötyä ja petos on oikeuden mukaan myös kokonaisuutena arvostellen törkeä.
 Oikeudenkäynti kesti lähes viisi vuotta. Käräjäoikeuden mukaan viivästymisen hyvittämiseen ei ole perusteita, koska rikosjuttu on liittynyt laajempaan kokonaisuuteen ja asia on ollut tavallista rikosjuttua monimutkaisempi.
 Lue lisää:
 Edelfelt-väärennösten metsästäjä: “Tärkeintä, että rikolliset saadaan vastuuseen”
 10 henkilöä sai vankeustuomion Suomen suurimmassa taideväärennösvyyhdissä – gallerian omistaja ja hänen puolisonsa joutuvat maksamaan 13 miljoonan euron korvaukset
 Vankeutta ja yli miljoonan euron vahingonkorvaukset suuressa taideväärennösjutussa – Tauluja myytiin mm. Gallen-Kallelan ja Schjerfbeckin teoksina
 Taideväärennöksistä kirjan kirjoittanut ex-poliisi: Väärennetyn taiteen kauppiaat ovat "mukavia seuramiehiä"

11 vuotta taiteilijan kuolemasta hänen taulujaan ilmaantui yhtäkkiä myyntiin – kaksi uutta tuomiota isoon taideväärennysvyyhtiin liittyen


Summary: KRP:n mukaan rikoksista epäillyt hakkeroituivat palvelimelle ja pääsivät käsiksi sähköpostiliikenteeseen.

Ulkoministeriö huijattiin maksamaan noin 400 000 euroa kehitysapurahoja väärälle tilille viime vuoden helmikuussa, epäilee keskusrikospoliisi. Rikoskomisario  Antti Perälä  kertoo, että KRP tutkii asiaa epäiltynä törkeänä petoksena ja törkeänä rahanpesuna.
 Rahat oli tarkoitettu oikeusapujärjestelmän kehittämistä tukevaan hankkeeseen Kirgisiassa. Hankkeen nimi on Oikeuspalvelujen saatavuuden laajentaminen oikeudelliseksi voimaannuttamiseksi. Poliisin mukaan huijaus toteutettiin lähettämällä YK:n kehitysohjelman UNDP:n työntekijöiden nimissä sähköposteja, joilla erehdytettiin ministeriö maksamaan kehitysapurahoja väärille tileille.
 – Suomen valtion puolesta on ollut tällaisia rahoitussopimuksia UNDP:n kanssa. Suomen valtio on rahoittanut jo käynnissä ollutta hanketta ihan sopimuksen mukaan. Tässä on onnistuttu pääsemään väliin, esiinnytty tämän YK:n organisaation nimissä ja erehdytetty maksamaan rahoja väärälle tilille, Perälä sanoo.
 Rikollisten epäillään hakkeroituneen Perälän mukaan UNDP:n palvelimelle ulkomailla. Tällä tavoin palvelimelta päästiin seuraamaan sähköpostiviestittelyä.
 – Näin on päästy laittamaan oikean näköisiä viestejä oikeiden henkilöiden tiedoilla. Hankkeesta alettiin kysellä, miksi rahat eivät ole tulleet perille, ja ministeriö alkoi heti tämän jälkeen selvittää, miksi rahat eivät ole päätyneet kohteeseen.
 – Sitten on saatu selville, että tili onkin kuulunut yksityishenkilölle.
 Iso osa rahoista saatiin pysäytettyä
 Osa rahoista on Perälän mukaan saatu takaisin, mutta osa ehdittiin siirtää eteenpäin.
 – Osa eteenpäinkin siirtyneistä rahoista on saatu takaisin, mutta ei kaikkia. Keskusrikospoliisilla on tällä hetkellä kolme epäiltyä rahanpesurikoksessa. Rahanpesuepäilyssä on kyse rahojen eteenpäin siirtämisestä.
 – Varsinaista törkeän petoksen epäiltyä, että kuka tämän on järjestellyt, ei toistaiseksi ole tiedossa. Sitä, mistä käsin tämä on tehty ja mitkä tahot ovat olleet asialla, on selvitetty monilla maailmalle lähteneillä oikeusapupyynnöillä, Perälä sanoo.
 Poliisin mukaan huijaus toteutettiin lähettämällä oikean näköinen sähköposti, jossa oli todellisen henkilön tiedot.
 UM vahvistaa KRP:n tiedot
 Ulkoministeriön Itä-Euroopan ja Keski-Aasian yksikön päällikkö  Päivi Peltokoski  vahvistaa rikoskomisario Antti Perälän tiedot.
 – Tässä ei epäillä ulkoministeriön työntekijöitä eikä YK:n työntekijöitä. Kysymys on kansainvälisestä nettirikollisuudesta, Peltokoski sanoo.
 Nettirikolliset ovat hänen mukaansa jäljittäneet ulkoministeriön pitkäaikaisen YK-yhteistyökumppanin viestiliikenteen Kirgisiassa ja alkaneet lähetellä sähköposteja tämän nimissä.
 – Tämän tapauksen jälkeen olemme lisänneet huolellisuutta ja varautuneet vielä paremmin tämäntyyppisiin tilanteisiin. Mutta tässäkin verkkorikollinen on ollut erittäin taitava ja onnistunut esiintymään meidän pitkäaikaisena yhteistyökumppaninamme.
 Ulkoministeriön hanke Kirgisiassa alkoi vuonna 2014 ja kestää vuoteen 2021, ja siihen on varattu 3,7 miljoonaa euroa.
 – Pääosa hankkeesta on ilmaisten oikeusaputoimistojen järjestelmän luominen ja ylläpito Kirgisiassa. Tähän mennessä yli 33 000 ihmistä on saanut maksutonta oikeusapuneuvontaa näistä toimistoista. Lisäksi Kirgisiaa autetaan laatimaan lakeja ja lisäämään väestön tietoisuutta oikeuksistaan. Erityisenä kohderyhmänä ovat maaseudun naiset ja vammaiset, Peltokoski sanoo.

KRP epäilee: Ulkoministeriö maksoi noin 400 000 euroa kehitysapurahoja väärälle tilille


Summary: 35-vuotias oppositiojohtaja lähti mukaan politiikkaan vastustamaan Hugo Chavezia. Nyt hän sanoo johtavansa Venezuelaa.

Kaksi kuukautta sitten  Juan Guaidó  oli tavallinen kansanedustaja Venezuelan parlamentissa.
 Presidentti  Nicolás Maduron  hallitsemassa maassa parlamentaarikoilla ei ole juuri valtaa, ja harva Venezuelan rajojen ulkopuolella oli koskaan edes kuullut Guaidósta.
 Nyt hän on julistautunut Venezuelan presidentiksi.
 – Vannon ottavani väliaikaisesti vastaan Venezuelan presidentin tehtävät, jotta tämä vallananastus saadaan päättymään, Guaidó sanoi keskiviikkona pääkaupunki Caracasissa.
 Pian tämän ilmoituksen jälkeen Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmaisi tukensa Guaidólle. Myös monet Latinalaisen Amerikan maat ovat asettuneet uudet presidentin taakse.
 Minkälaista poliitikkoa he oikein tukevat?
 Järjesti opiskelijamielenosoituksia
 35-vuotias Guaidó nousi Venezuelan parlamenttiin vuonna 2015. Hänen poliittinen uransa on kuitenkin vanhempaa perua.
 Nuori insinööriopiskelija muuttui aktivistiksi edeltävällä vuosikymmenellä, kun Venezuelan presidentti  Hugo Chávez  päätti olla uusimatta maan suosituimman tv-kanavan toimilupaa. Päätös sai opiskelijat kaduille ja Guaidón organisoimaan protesteja.
 Chávezia vastustaessa Guaidó tutustui  Leopoldo Lópeziin . Miehet ystävystyivät nopeasti ja Guaidó auttoi Caracasin entistä pormestaria perustamaan keskustavasemistolaisen Kansan tahto -puolueen. Kun López vangittiin vuonna 2014, hän valitsi Guaidón puolueen uudeksi johtajaksi.
 Guaidón perhetausta ei ole venezuelalaiselle päättäjälle tyypillinen eli vauras. Tulevaisuuden oppositiojohtaja kasvoi kuuden sisaruksen kanssa pienessä La Guairan satamakaupugissa pääkaupungin liepeillä. Hänen isänsä oli lentäjä.
 Vuonna 1999 heidän perheensä selvisi mutavyörystä, joka surmasi tuhansia ihmisiä Vargasin osavaltiossa.
 – Kun arkipäiväinen elämä yhtäkkiä katosi, se pakotti meidät irrottautumaan materiaalisista asioista. Mutta se toi meidän enemmän yhteen, Guaidó kertoi El Nacional -sanomalehdelle viime kuussa.
 Guaidón puoliso on entinen opiskelijajohtaja  Fabiana Rosales . Parin esikoinen syntyi vuonna 2017 Venezuelaa vavisuttaneiden protestien aikaan. Samoissa mielenosoituksissa Guaidó sai kumiluodista arven kaulaansa ja mursi kätensä.
 Keskiössä Maduron vastustaminen
 Guaidón johtamalla Kansan tahto -puolueella on vain 14 paikkaa 167-paikkaisessa parlamentissa. Se kuuluu kuitenkin Maduroa vastustavaan koalitioon, jolla on enemmistö parlamentissa.
 Tämä asema mahdollisti, että nuori päättäjä valittiin parlamentin puhemieheksi tammikuun 5. päivänä, viikko ennen Maduron uuden virkakauden alkamista.
 Guaidón ajamaa poliittista linjaa on toistaiseksi vaikea määritellä tarkasti, sillä Maduron vastustaminen on niin voimakkaasti hänen kampanjansa keskiössä. Puolueen omien verkkosivujen mukaan Kansan tahto -puolueen päämäärä on rakentaa turvallisempi ja vauraampi maa kaikille venezuelalaisille.
 Parlamentissa Guaidóa on kiitelty sujuvasanaiseksi johtajaksi, joka on onnistunut yhdistämään eripuraisen joukon lainsäätäjiä. Nyt oppositiojohtajan haasteena on, miten yhdistää koko maa ja asevoimat presidentti Maduron vastaan.
 Lue lisää:
 Tämän tiedämme Venezuelan tilanteesta nyt: Suurmielenosoitukset jatkuvat, toivo uudesta johtajasta orastaa
 Lukuisat maat tukevat parlamentin puhemiestä Guaidoa Venezuelan johtoon – Guaido pyysi kaikkia lähetystöjä pysymään maassa
 Brasilia tunnustaa Venezuelan oppositiojohtajan maan
lailliseksi presidentiksi

Tuntemattomuudesta Venezuelan johtoon – Kuka on Juan Guaidó?


Summary: Keravalainen Satu Saaristo tapasi lukuisia tunnettuja henkilöitä työskennellessään toimittajana. Ujosta pikkutytöstä tuli maailmannainen, joka edelleen haaveilee huippusopraanon nimmarista.

Ensimmäinen nimikirjoitus uima-altaalla
 Aloin kerätä nimikirjoituksia vuonna 1958. Olen aina ollut hyvin kiinnostunut urheilusta. Olin käynyt katsomassa yleisurheilua Olympiastadionilla Helsingissä ja todennäköisesti nähnyt stadilaisten nuorten pyytävän nimikirjoituksia. Siitä sain idean. Myöhemmin ostin kirjakaupasta ensimmäisen vihon ja kuivamustekynän.
 Satu Saaristolla on satoja eri nimikirjoituksia. Jari Kovalainen / Yle
 Keravalle oli juuri valmistunut maauimala. Ensimmäiset nimikirjoitukseni ovat kärkipään uimareiden,  Harry Holmanin ,  Stig-Olof Grennerin  ja  Karri Käyhkön . Nyt jälkeenpäin lempeästi naureskelen sille pikku-Sadulle, joka niin totisena ja itsevarmana käveli näiden suurien tähtien luokse.
 Satu Saariston ensimmäiset nimikirjoitukset huippu-urheilijoilta vuonna 1958. Jari Kovalainen / Yle
 Miksi nimikirjoitukset?
 Joku määrittelemätön uteliaisuus ja kiinnostus on varmasti vaikuttanut tähän. Keräsin lapsena urheilijoiden kuvia ja nimikirjoitukset olivat luonteva jatko sille. Osa ihmisistä tykkää keräillä erilaisia asioita. Minun on vaikeaa harrastaa konmaria!
 Voitin ujouteni
 Olin nuorena todella ujo mutta nimikirjoituksia kerätessä ujous oli voitettava. Siitä osoituksena minulla on  Tauno Palon  nimikirjoitus vuodelta 1960.
 Olin tulossa äitini kanssa Radion Sinfoniaorkesterin konsertista iltamyöhällä. Palo oli ostamassa Rautatieaseman kioskista lihapiirakkaa. Menin tähtinäyttelijän luo nimikirjoituslehtiöni kanssa. Hän oli suuremmoinen ihminen, joka ei sanonut pikkulikalle ei.
 Tauno Palo oli iltapalaostoksilla, kun Satu Saaristo pyysi tähdeltä nimmarin. Jari Kovalainen / Yle
 400 nimmaria - miten on mahdollista?
 Työskentelin toimittajana Iltasanomissa kolmekymmentä vuotta. Matkustin paljon erilaisissa urheilutapahtumissa ja kotimaassa tein juttuja poliitikoista, iskelmätähdistä ja näyttelijöistä. Aika monen olympiavoittajan ja urheilijan nimikirjoitus löytyy tästä kokoelmasta. Haluaisin vielä huippusopraano  Anna Netrebkon  nimikirjoituksen!
 Minulla on paljon sellaisia nimmareita, joita en olisi saanut ilman työtehtäviä. Nimmareissa on kieltämättä myös sellaisia, joiden kirjoittajia en enää muista. Ties mitä aarteita niistä löytyy!
 Ikimuistoisin kohtaaminen tapahtui Neuvostoliitossa
 Olin toimittajana työtehtävissä Pietarissa, joka oli silloin vielä Leningrad. Kaupungissa järjestettiin Save St. Petersburg -konsertti, ja Suomesta esiintymässä olivat  Paula Koivuniemi  ja  Jaakko Ryhänen .
 Illalla olin Paulan ja hänen silloisen miesystävänsä  Ilkka Kanervan  kanssa syömässä hotellin ravintolassa, kun huomasin viereisessä pöydässä maailmankuulun viulistin  Yehudi Menuhinin .
 Nappasin muistilehtiöni ja pahoittelin illallisen keskeyttämistä.
 Menuhin kirjoitti nimensä hyvillä mielin. Hänestä huomasi, että kun on riittävän suuri tähti, niin ihmisessä ei ole diivan elkeitä.
 Se oli lempeä, ihana kohtaaminen.
 Satu Saaristo työskenteli Iltasanomien toimittajana 30 vuotta. Sinä aikana hän tapasi valtavasti tunnettuja henkilöitä. Jari Kovalainen / Yle
 Ville Valo - niin karismaattinen!
 Kollegani oli tekemässä haastattelua kanssa ja satuimme samaan hissiin. Pyysin vahtimestarilta paperia. Hän oli hirmuisen ihana ja jopa häkellyttävän karismaattinen. En yhtään ihmettele, että hän on saavuttanut sellaisen maailmanlaajuisen valtavan suosion. Arvostan hänen työtään. Nimensä veroinen kaveri? Ehdottomasti valovoimainen!
 Ville Valossa oli sellaista karismaa, joka todellakin säteilee, muisteli Satu Saaristo. Jari Kovalainen / Yle
 Mikä on jäänyt harmittamaan?
 Kyllä minua harmittaa, että en aikoinaan pyytänyt nimikirjoitusta  Martti Ahtisaarelta . Minulla on yksi kuva, jossa haastattelen häntä lentokoneessa. Hän oli silloin Suomen istuva presidentti. Silloin hänen arvostuksensa ei ollut sellainen kuin se myöhemmin on ollut.
 Satu Saaristo tapasi työssään paljon huippupoliitikkoja. Presidentti Ahtisaari haastattelussa lentokoneessa. Jari Kovalainen / Yle
 Nimikirjoituksen eli autografin tulevaisuus?
 Minua suorastaan huolestuttaa se, että ihmisten oma käsiala katoaa. Kuitenkin käsialakirjoitus kertoo meistä ja on aina tunnistettava. Sitä paitsi monella on niin koristeellinen käsiala, että ne ovat kuin taideteoksia!
 Nimmarikokoelman arvo?
 Olen miettinyt, että mitä tälle tapahtuu sitten joskus myöhemmin. Näin jälkikäteen nimikirjoituslehtiöitä on kiva selata. Näihin kuitenkin liittyy muistoja ja jokaisen takana on pieni kertomus. Näin haluan ajatella. Onhan tämä jollain tavalla elämäni tarina jossain mielessä, story of my life!

Ville Valo, Tauno Palo - Satu Saaristolla on itse kerätty 400 nimikirjoituksen kokoelma!


Summary: Kauppahinta oli yli 170 miljoonaa euroa.

Kauppaketju Stockmann on myynyt Pietarin Nevsky Centre -kiinteistön.
 Kauppahinta on 171 miljoonaa euroa.
 Nevsky Centre -kiinteistön myynnin jälkeen Stockmann-konsernilla ei ole enää omaa liiketoimintaa Venäjällä.
 Stockmannin tavarataloliiketoimintaa Venäjällä harjoittaa AO Stockmann, Reviva Holdings Limitedin helmikuusta 2016 lähtien omistama yhtiö.
 Stockmannilla on lisenssisopimus Revivan kanssa Stockmann-tavaramerkin käyttämisestä Venäjällä vuoteen 2023 asti.
 Lue lisää
 Stockmann luopuu viimeisestäkin jalansijastaan Venäjällä
 Stockmann myy tavaratalotoimintansa Venäjällä – kauppahinta 5 miljoonaa euroa

Stockmann lähtee lopullisesti Venäjältä – myy Pietarin kiinteistön pois


Summary: Työministeri Jari Lindström (sin.) pitää ensiarvoisen tärkeänä, että ulkomaiselle työvoimalle maksetaan työehtosopimusten mukaista palkkaa.

Työministeri  Jari Lindströmin  mukaan Lounais-Suomen telakoiden työvoimaongelmista on puhuttu koko hallituskauden ajan.
 Työvoimahallinnon tilastojen mukaan Lounais-Suomessa olisi  työttömänä jopa tuhat laivanrakentajaa samaan aikaan, kun telakat valittelevat työvoimapulaa  ja palkkaavat alihankintaketjujen kautta runsaasti ulkomaista vuokratyövoimaa laivojen tekijöiksi.
 – Kun olen käynyt telakoilla Turussa ja Raumalla vierailulla, niin tämä on aina ollut sellainen teema, jossa pyydetään vähän sivummalle. Asiasta on minulle lähinnä pääluottamusmiesten suulla kerrottu.
 "Suomalaisista työehdoista pidettävä kiinni"
 Teollisuusliiton mukaan ulkomainen työvoima estää suomalaisen osaajan työllistymisen ja samalla se mahdollistaa palkkojen polkemisen telakoilla. Telakoiden mukaan suomalaista osaamista ei ole edes tarjolla. Lindström kertoo ymmärtävänsä molempia osapuolia asiassa.
 – Jos niitä suomalaisia osaajia ei ole, niin silloin he rekrytoivat muualta. Jos näin tehdään, niin on tosi tärkeää, että pidetään kiinni suomalaisista työehdoista ja maksetaan suomalaisten työehtosopimusten mukaista palkkaa.
 Turkulainen Juha Lehti on yksi noin tuhannesta työttömästä laivanrakentajasta Lounais-Suomessa. Jari Pelkonen / Yle
 Telakoiden käyttämät pitkät alihankintaketjut saattavat työministerin mukaan sisältää myös mahdollisuuksia väärinkäytöksille. Työministeri toivoo, että jokaisesta väärinkäytöksestä tehtäisiin aina ilmoitus ja jokainen tapaus tutkittaisiin perinpohjin.
 – Olen itse puhunut jo vuosia siitä ketjuvastuusta ja siitä, että ollaan vastuussa siitä koko ketjusta. Sen pitää olla läpinäkyvää ja sen pitää täyttää ne kriteerit, joita Suomessa vaaditaan.
 Faktat pöytään, joukkokanne avuksi?
 Työministeri toivoo samalla, että epäilyt ulkomaalaisille maksettavista liian pienistä palkoista tuotaisiin esiin faktojen kanssa.
 – Jos on väärinkäytöksiä, toivon, että ne tuotaisiin julkisuuteen ja ne ovat oikeasti tapahtuneita esimerkkejä. Ettei lähdetä syyllistämään väärillä tiedoilla. Ministerinä en voi siihen lähteä.
 Tilanteen parantamiseksi ja harmaan talouden torjumiseksi Suomessa on ehdotettu muun muassa veronumeron käyttöönottoa myös telakkateollisuudessa. Jari Lindströmin mukaan esitys on valmisteltavana tällä hetkellä valtionvarainministeriössä.
 Toinen ehdotus on ollut joukkokanteen mahdollistaminen ammattiyhdistysliikkeelle. Lindström ottaa ministerihatun pois päästään, ennen kuin sanoo kantansa joukkokanne-ehdotukseen.
 – Itse olisin valmis sitä selvittämään sen takia, että usein nämä ihmiset ovat yksin heikkoja ajamaan omaa etuaan ja asiaansa. Se on kallista, pitkää ja kärsivällisyyttä vaativaa, eikä kenenkään talous sellaista kestä. Siinä suhteessa olisin itse sitä joukkokanneasiaa viemään eteenpäin. Se vaatii sellaisen hallituksen, jossa tämä asia sovitaan.
 Asia puhutti myös eduskuntaa
 Lindström joutui vastaamaan kysymykseen telakoiden työvoimaongelmista tänään myös eduskunnan suullisella kyselytunnilla.
 Perussuomalaisten kansanedustaja  Ville Tavio  epäili kysymyksessään, että ongelmien taustalla on telakoiden halu tuoda maahan halpaa ulkomaista työvoimaa.
 Lindström toisti näkemyksensä myös eduskunnalle.
 – Kun yritys tarvitsee osaavaa työvoimaa kiireessä, eikä se sitä löydä Suomesta, se hakee sen muualta. Työehtoja tulee noudattaa, mutta pitää ymmärtää, etten ole vastuussa työsuojelusta tai veroasioista, Lindström vastasi.
 Lue myös:   "Se nyt vaan on niin, että työehtosopimusta on noudatettava" – työoikeuden asiantuntijan mukaan pelisäännöt selvät, mutta helppo kiertää
 Työvoimapulaa valittelevat telakat haalivat tekijöitä ulkomailta – Työtön laivanrakentaja kysyy: "Miksi minä en kelpaa?"
 Turun teollisuusväki huolissaan työttömistä laivanrakentajista – "Herää epäily, että telakoiden työnantajat haluavatkin tehdä laivat vain halpatyövoimalla"

Telakoiden työvoimaongelmat eivät yllättäneet työministeriä: "Telakoilla viedään sivummalle ja kuiskutellaan asiasta"


Summary: Ammattilainen näyttää, kuinka umpijäässä oleva auto huolehditaan muutamassa minuutissa ajokuntoon.

Lunta sataa, lumi sulaa, on pakkasta ja välillä lauhaa. Liikenteessä näkyy liikkuvia "pakastearkkuja", kun kuljettajalla ei ole "ollut aikaa" putsata autoa ennen liikkeellelähtöä.
 Ammattilainen kertoo, kuinka auton parhaiten saa ajokuntoon, jos se ei ole ollut johdon päässä tai siinä ei ole muuta lämmitintä. Kauaa auton putsaaminen ei kestä.
 – Kyllä siihen kannattaa aamulla muutama minuutti lisäaikaa varata. Jos illalla näyttää aamun keli huonolta, niin sitä pitää ennakoida, opastaa Carglass-tuulilasivarikko Oy:n tekninen kouluttaja Sami Lehto.
 Lehto kertoo nähneensä liikenteessä auton, josta kuljettaja katseli sivuikkunasta ulos, kun ei ollut vaivautunut putsaamaan etulasia. Vastaan on tullut myös auto, jossa etulasissa oli parin kämmenen kokoinen aukko lumessa ja jäässä kuljettajan silmien kohdalla.
 Jos on niin kiire, ettei ehdi autoaan putsaamaan, niin poliisi saattaa huolehtia lisäajan antamisesta. Joissain tapauksissa voi jopa käydä niin, ettei auto jatka matkaansa ennen siivoustalkoita.
 – Tieliikennelaki sanoo, että kun autolla liikenteeseen lähdetään, niin siitä pitää nähdä ulos etu- ja sivulaseista, kertaa ylikomisario Pekka Höök Helsingin poliisilaitokselta lakipykäliä.
 Samalla Höök muistuttaa, että näillä keleillä auton putsaaminen on jo kaikkien liikenteessä olevien turvallisuuden takia välttämätöntä.
 – Jos auto on kuormattu tai lastattu niin, että se voi aiheuttaa vaaraa muille, niin se vaara on poistettava. Lumi on yksi ongelma ja vastuussa siitä on kuljettaja. Höök jatkaa.
 Oikeat välineet, ei kaakelinpalalla
 Sami Lehto antaa pari vinkkiä ja näyttää, kuinka umpijäässä oleva auto lähtee liikenteeseen yön jäljiltä. Tärkeintä on oikeat välineet. Kaakelinpalalla tai millään metallisella ikkunoita ei saa raaputtaa.
 Lehdon ensimmäinen vinkki kannattaa ottaa käyttöön jo edellisenä iltana.
 – Tuulilasin pyyhkijät kannattaa nostaa pystyyn jo illalla, jotta ne eivät jäädy yön aikana lasiin kiinni, Lehto opastaa.
 Jos on kuraista ja aamuksi on luvassa pakkasta, niin etulasi kannattaa pestä ja pyyhkäistä vaikka mikrokuituliinalla jo edeltävänä iltana.
 – Jos jäistä ja hiekkaista ikkunaa raaputtaa, niin se voi olla yksi vetäisy vääränlaisella välineellä ja siinä on naarmuja ja sitten harmittaa.
 Yleensäkin auto kannattaa pitää mahdollisimman puhtaana myös sisältä, ettei hiekka tai kura kerää kosteutta huurruttamaan autoa. Lisäksi auto kannattaa pestä myös ulkoa silloin tällöin, jotta se ei jäädy niin helposti.
 Ja jos on sisätilanlämmitin, niin jo parin tunnin ajastuksen kanssa välttyy putsaamiselta suurimmalta osalta.
 Ammattilaisen työjärjestys
 1. Oikeat välineet. Hyvän asiaan soveltuvan harjan ja jääraapan saa perusmarketista muutamilla euroilla. Metallisella esineellä ikkunoita ei saa puhdistaa.
 2. Auto käyntiin ja tuulilasin, takaikkunan, ajovalojen ja mahdolliset pyyhkijöiden lämmittimet päälle. Näin moottori lämpiää ennen lähtöä ja auton lämpö alkaa sulattaa jäätä ja lunta.
 3. Lumet aina pois ylhäältä alaspäin. Ensin katolta, sitten konepelliltä ja lopulta kyljistä ja ajovaloilta. Kun tekee näin, ei tarvitse tehdä kahteen kertaan.
 4. Raaputa ikkunat puhtaaksi, myös sivuikkunat.
 5. Tarkista myös, etteivät etu- ja takavalot ole jääneet lumen peittoon.
 6. Illalla taas ne pyyhkijät ylös. Jos auto on kurainen, niin etulasi kannattaa huuhtaista vaikka lasinpesunesteellä ja pyyhkäistä liinalla puhtaaksi aamua varten.

Ajatko pakastearkulla? Viisi minuuttia voi säästää paljolta – katso videolta ammattilaisen ohjeet


Summary: Airbus työllistää Isossa-Britanniassa 14 000 ihmistä.

Lentokonevalmistaja Airbus on käyttänyt harvinaisen kovaa kieltä varoittaessaan Britanniaa sopimuksettomasta brexitistä.
 – Älkää kuunnelko brexitin kannattajien hullutuksia. He ovat väärässä sanoessaan, ettemme voi siirtää Britanniassa sijaitsevia suuria tehtaitamme muualle, ja että tulemme aina pysymään maassa, yhtiön toimitusjohtaja  Tom Enders  sanoi  video-viestissään.
 Enders varoitti brittejä sopimuksettomasta brexitistä ja sanoi, että yhtiö "joutuu mahdollisesti tekemään Britannialle erittäin vahingollisia päätöksiä".
 Airbus työllistää 14 000 ihmistä eri puolilla Britanniaa sijaitsevissa tehtaissaan ja on yksi suurimmista teollisuusyrityksistä maassa.
 Yhtiö  arvioi kesällä  häviävänsä mahdollisesti jopa miljardi euroa myyntituloja viikossa, mikäli Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta tulevista kauppasuhteista.
 Airbusin varatoimitusjohtaja  Katherine Bennett  kertoi tänään, että Britannian hallitus lähestyi yhtiötä ja kehotti sitä kertomaan julkisuudessa, mitä sopimukseton brexit merkitsisi. Asiasta kertoi  uutiskanava Sky News .
 Airbus on maailman toiseksi suurin lentokonevalmistaja amerikkalaisen Boeingin jälkeen. Saksan ja Ranskan valtio ovat sen suurimmat osakkeenomistajat
 Viime viikkoina useat yritykset ovat ilmoittaneet siirtävänsä pääkonttorinsa pois Britanniasta.
 Elektroniikkajätti Sony kertoi siirtävänsä Euroopan päämajansa Lontoosta Amsterdamiin. Laitevalmistaja Dyson puolestaan kertoi siirtävänsä pääkonttorinsa Britanniasta Singaporeen.

Airbus varoittaa sopimuksettomasta brexitistä: "Joudumme mahdollisesti tekemään Britannialle erittäin vahingollisia päätöksiä"


Summary: Ulla-Lena Lundbergin menestysromaani Jää kääntyy oopperaksi Suomen Kansallisoopperan näyttämöllä.

1 Petter Kummelia esittää baritoni Ville Rusanen (kuvassa). Toisessa miehityksessä roolin laulaa Aarne Pelkonen. Stefan Bremer / Suomen Kansallisooppera Säveltäjä Jaakko Kuusisto vietti vajaan vuoden eristyksissä Utön saarella Ulla-Lena Lundbergin  Finlandia-palkittu  Jää -romaani on kiehtova kuvaus sotien jälkeisestä elämästä saaristossa. Nuori pappi saapuu perheineen saarelle Ahvenanmaan laitamille ja rakentaa siellä elävien ihmisten kanssa tulevaisuutta. Lundbergin romaaniin pohjautuvan  Jää -oopperan säveltäjälle  Jaakko Kuusistolle  saaristolaiselämä tuli tutuksi 2010-luvun puolivälissä, kun hän vietti keikkasapattia Utön saarella Turun ulkosaaristossa. Vajaa vuosi eristyksissä opetti paljon. – Kiinnostavinta on se pieni ja tiivis yhteisö. Ihmisten kanssakäyminen on toisenlaista, kun kaikki ovat toisistaan tavallaan riippuvaisia. Paikoitellen Kuusiston säveltämässä musiikissa pauhaavat suuret luonnonvoimat. Toisinaan oopperassa kuvaillaan saariston ihmisten tavallista kanssakäymistä. Arkiset asiat tekivät Kuusistoon vaikutuksen Utössä. – Kaikki ovat siellä ikään kuin samassa veneessä. Jos jokin tarvike on loppu, niin se on loppu, eikä sitä välttämättä saa lisää kävelemällä kauppaan. Sitten koputetaan naapurin oveen, että olisiko teillä kananmunia. 2 Stefan Bremer / Suomen Kansallisooppera Oopperassa tekstiä on vain viisi prosenttia siitä, mitä romaanissa Kansallisoopperan päädramaturgi, libretisti  Juhani Koivisto  luki  Jää -romaanin ennen kuin oopperaprojektista oli mitään tietoa. – Normaalisti luen nopeasti, mutta  Jäässä  halusin viipyä. Sieltä maailmasta ei vain halunnut astua ulos. Oopperan tekstin eli libreton kirjoittamista Koivisto kuvailee haastavaksi. Tekstimäärältään libretto on vain viisi prosenttia romaanista. – Kirja piti ikään kuin purkaa osiin, katsoa, mikä siinä on olennaista, ja alkaa sitten rakentaa sitä uudelleen. Koivisto joutui karsimaan henkilöhahmoista ja tapahtumista. Keskeiseksi teemaksi jäi vastakkainasettelu luonnon ja ihmisen välillä. Olennaista on myös Petterin ja Monan välinen suhde. – Ehkä se Monan hyvin erikoinen henkilökuva. Se, miten hän ilmiselvästi rakastaa Petteriä ja Sannaa, jotka ovat hänen elämänsä tärkeimpiä ihmisiä. Silti välillä tuntuu, että hän kohtelee heitä hyvinkin tylysti. Oopperakokemuksena  Jää  kestää kaksi ja puoli tuntia. – Kirjassa luonnonilmiöt, säätilat ja tunteet kuvataan sanoilla, kun taas oopperassa ne kaikki tulevat musiikista. Se luo uuden tason koko kokemukseen, Koivisto sanoo. Vaikka romaanin sisällöstä on pitänyt karsia, Koivisto on pyrkinyt pitämään kokemuksen ennallaan. – Jotta se tuntuisi samalta, jättäisi samanlaisen tunnejäljen kuin se romaani. 3 Stefan Bremer / Suomen Kansallisooppera Riittääkö se, että ooppera voi hyvin Helsingissä? Toiminta hiipumassa muualla Jaakko Kuusisto tunnetaan musiikin kantaa ottavana moniottelijana. Hän on usein siellä, missä tapahtuu. Oulussa asuvana oopperasäveltäjänä Kuusisto pohtii Helsingin erityisasemaa kulttuurikaupunkina. Pääkaupunkiseutu on Suomen muotoisessa maassa looginen paikka runsaimmalle tarjonnalle, mutta huolta aiheuttaa se, että säännöllinen oopperatoiminta on monissa pienemmissä kaupungeissa hiipumaan päin. Viime vuonna esimerkiksi Porin Ooppera  meni konkurssiin  ja Kokkolan oopperayhdistys  lopetti toimintansa . Lahdessa ja Kuopiossa on tätä nykyä oopperan suhteen hiljaista, ja Oulussakin toiminta on epäsäännöllistä. – Toivoisin, että tulevaisuudessa alueellisen oopperatoiminnan tukemiseen löytyisi paremmin pelimerkkejä. Viime vuosina on nähty liikettä sekä hyvään että huonoon suuntaan eri toimijoiden välillä. Kyllä sitä jossain määrin huolissaan on syytä olla, Kuusisto toteaa. Jää-ooppera on Kansallisoopperan tilaus. Suomen Kansallisooppera ja -baletti on maamme ainoa vakituinen ammattioopperatalo. Valtio tukee sitä vuodessa noin 45 miljoonalla eurolla. Kuusisto pitää summaa kohtuullisena. – Kansainvälisessä vertailussa se on normaalilta kuulostava summa. Ooppera on iso taidelaji, johon liittyy erilaisia toimintoja. Jos sitä meinataan tehdä ammattimaisesti alusta loppuun, niin suurin piirtein tällä hintalapulla mennään. – Tietenkin toivoisin, että vakiintuneita oopperataloja olisi Suomessa enemmänkin. Epäilen vain, että väestöpohjan vuoksi se ei ole realistista.

Jää-oopperaan mahtuu tekstiä vain viisi prosenttia siitä, mitä romaanissa on – 3 puheenaihetta talven oopperatapauksesta


Summary: Malesian kuningashovi ei perustellut, miksi edellinen kuningas Muhammad V luopui kruunustaan kesken kauden.

Malesialle on valittu uusi kuningas kruunustaan yllättäen luopuneen  Muhammad V:n  tilalle.
 Toisin kuin monarkioissa yleensä, Malesiassa kuninkaan arvonimi ei ole perinnöllinen, vaan kuningas valitaan osavaltioiden sulttaanien joukosta. Kausi on viisivuotinen.
 Uusi kuningas on Pahangin osavaltion sulttaani  Abdullah Sultan Ahmad Shah , 59. Hänet tunnetaan innokkaana urheilumiehenä, ja hän kuuluu kansainvälisen jalkapalloliiton Fifan neuvostoon ja kansainvälisen maahockeyliiton johtoryhmään. Lisäksi hän toimii Aasian maahockeyliiton puheenjohtajana.
 Abdullahista tuli Pahangin sulttaani vasta tammikuun puolessa välissä, kun hänen isänsä  Sultan Ahmad Shah  siirtyi sivuun. Valta vaihtui oikeaan aikaan, sillä Pahangin sulttaani oli seuraavana vuorossa Malesian kuninkaaksi.
 Abdullah vannoo valansa tammikuun 31. päivä.
 Malesian edellinen kuningas Muhammad V luopui kruunustaan loppiaisena. Ahmad Yusni / EPA-EFE
 Edellinen kuningas luopui kruunustaan
 Edellinen kuningas Muhammad V, 49, jätti tehtävän yllättäen kesken kauden. Kuningas ehti olla vallassa vain kaksi vuotta. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Malesian kuningas luopui kruunustaan ennen valtakautensa päättymistä.
 Muhammad jäi viime vuoden marraskuussa kahden kuukauden sairauslomalle. Sen aikana  tiedotusvälineet kertoivat hänen menneen naimisiin  venäläisen mallin ja vuoden 2015 Miss Moskovan  Oksana Voevodinan , 25, kanssa.
 Perusteluita kruunusta luopumiselle ei kuitenkaan annettu. Hovi ei ole kommentoinut tietoja avioliitosta.
 Malesian kuninkaan kruunu on kiertänyt yhdeksän sulttaanikunnan sulttaanien keskuudessa vuodesta 1957, jolloin Britannian siirtomaavalta päättyi.
 Kuninkaan rooli on lähinnä edustuksellinen. Kuningas on myös maan korkein uskonnollinen johtaja. Toimeenpanovaltaa käyttää pääasiassa pääministeri.
 Aiheesta muualla:
 BBC: Malaysia elects new king after unprecedented abdication
 New York Times: Malaysian Royals Pick Pahang Sultan as New King

Malesian uudeksi kuninkaaksi valittiin innokas urheilumies – edeltäjä luopui kruunustaan ensi kertaa maan historiassa


Summary: Palkkojen polkemisen kitkentä on pitkälti työntekijöiden aktiivisuuden varassa, sanoo emeritusprofessori Seppo Koskinen.

Ylen keskiviikkona julkaisema uutinen  rautakourien työllistymisvaikeuksista  on herättänyt runsaasti keskustelua. Telakkateollisuuden valittaessa työvoimapulaa makaa työttömyyskortistossa noin tuhat ammattitaitoista laivanrakentajaa yksin Lounais-Suomessa.
 Teollisuusliiton mukaan telakoilla on jo pidempään poljettu palkkoja ulkomaista työvoimaa käyttämällä. Vuonna 2017 tekemänsä selvityksen perusteella Teollisuusliitto arvioi, että joka viidennelle telakan työntekijälle maksettiin alle kahdeksan euron tuntipalkkaa.
 Työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskinen  muistuttaa selvistä pelisäännöistä. Suomessa työllistettäessä noudatetaan alan työehtosopimuksia.
 – Se nyt vaan on niin, että jos työehtosopimus määrittelee palkkatason, sitä on noudatettava.
 Myös työministeri Jari Lindström (sin.) pitää ensiarvoisen tärkeänä, että  ulkomaiselle työvoimalle maksetaan työehtosopimusten mukaista palkkaa .
 Viranomaiset eivät ehdi valvoa jokaista työntekijää
 Seppo Koskinen arvioi työehtosopimusten sivuuttamisen olevan sinänsä helppoa.
 Kiinnijääminen riippuu siitä, kuinka asianomaiset työntekijät siihen puuttuvat.  Järjestäytynyt työvoima  on luonnollisesti asiassa aktiivisempaa.
 – Ehkä juuri ulkomailta, toisenlaisista olosuhteista tulleet työntekijät puuttuvat harvemmin tällaisiin virheellisyyksiin ja laittomuuksiin.
 Keinot ovat hyviä, mutta on eri asia noudatetaanko niitä aina.  Seppo Koskinen
 Viranomaiset eivät ehdi valvoa kaikkea, vaan siinä keskitytään Seppo Koskisen mukaan tiettyihin kohteisiin tai ryhmiin.
 – Viranomaisvalvonta ei voi koskea jokaista työpaikkaa tai työntekijää, ei siis edes jokaista muualta tänne tullutta.
 Veronumeron käytön laajentamisesta tuskin olisi suurta apua tilanteeseen, sillä asiat olisivat kunnossa jo nyt, jos vain toimittaisiin lainmukaisesti.
 – Tällaiset keinot ovat hyviä, mutta on eri asia noudatetaanko niitä aina. Kaikenlainen teknisen valvonnan lisääminen helpottaa, mutta eivät ongelmat niillä poistu.
 Vapaaehtoisessa palkka-alessa sudenkuoppa
 Suomessa on Seppo Koskisen mukaan yleistynyt sopimusmalli, joka mahdollistaa palkkojen alentamisen tarvittaessa.
 – Jos työehtosopimus sallii kriisitilanteessa työehtosopimuksen alittamisen, toimitaan sen mukaisesti. Tällaisia yleissitovia työehtosopimuksia meillä on jo runsaasti, noin 70.
 Jos lauseketta ei ole, yksittäiset työntekijät voivat päättää, että työnantajan ei tarvitse maksaa työehtosopimuksen mukaisesti. Tästä aiheutuu kuitenkin työntekijän työttömyysturvalle suuri riski.
 – Katsotaan, ettei työntekijä ole saanut työehtosopimuksen mukaista palkkaa, ja hänen koko työttömyysturvan saamisensa estyy. Sen jälkeen hänen on uudelleen kerrytettävä työssäoloehto, ja työttömänä hän ei pysty sitä kerryttämään, eli hän jää ilman työttömyysturvaa, huomauttaa Koskinen.
 Kulukorvauksilla kierretään sopimuksia
 Yleisellä tasolla emeritusprofessori Seppo Koskinen arvioi, että sääntöjä kierretään useimmin ylimitoitetuilla kulukorvauksilla. Työntekijälle maksetaan asianmukainen palkka, josta osa peritään takaisin kuljetus- tai asumiskuluina ja kielikoulutuksen hintana.
 – Kun palveluita hinnoitellaan, helposti ne hinnoitellaan korkeiksi, jotta lopputulos olisi työnantajan mielestä oikea.
 Seppo Koskinen arvioi etenkin matalan palkkatason maista tulleiden kokevan suomalaiset palkkakustannukset liian korkeiksi sekä yrittäjinä että työntekijöinä. Kovassa kilpailussa ei tunnu pärjäävän normaalipalkkoja maksamalla, ja halu työllistää omasta maasta tulleita olisi kova.
 – Sellainenkin tapa on ollut käytössä, että maksetaan työehtosopimuksen mukaisesti, mutta työntekijä vain antaa takaisin osan palkastaan. Helposti katsotaan, että on parempi työllistää halvemmalla palkalla ja mahdollisimman monta, eikä mielletä, että palkka olisi niin keskeinen asia.
 Lue lisää:
 Työvoimapulaa valittelevat telakat haalivat tekijöitä ulkomailta – Työtön laivanrakentaja kysyy: "Miksi minä en kelpaa?"
 Turun teollisuusväki huolissaan työttömistä laivanrakentajista – "Herää epäily, että telakoiden työnantajat haluavatkin tehdä laivat vain halpatyövoimalla"
 Telakoiden työvoimaongelmat eivät yllättäneet työministeriä: "Telakoilla viedään sivummalle ja kuiskutellaan asiasta"

"Se nyt vaan on niin, että työehtosopimusta on noudatettava" – työoikeuden asiantuntijan mukaan pelisäännöt selvät, mutta helppo kiertää


Summary: Sarja tulee olemaan erilainen kuin aiemmat pohjoisessa kuvatut sarjat, vakuuttelevat sekä tuottaja että näyttelijä.

” Shooting! Silence, please! ”, yrittää nainen huutaa Suomen päälaella, Utsjoen Pulmankijärven tien varrella. Kylmä viima on ääntä voimakkaampi, eikä ääni kanna kauas.
 Tuotantoon kuuluva mies juoksee kiven juurelle. Puhaltimen avulla lumi saadaan halutunlaiseksi ja ohjaajan silmää miellyttäväksi.
 Kaamos-rikossarjan kuvaukset ovat alkaneet Utsjoella. On tärkeää saada vangituksi kuviin päivä, jolloin aurinko ei edes yritä näyttäytyä. Jo sarjan nimi kertoo sen visuaalisesta maailmasta: valkea maisema, jota mustarunkoiset koivut raamittavat.
 Kaamos-sarja nähdään Ruutu+-palvelussa toukokuun lopussa. Kuvaukset jatkuvat Utsjoella helmikuun puoleen väliin saakka. Yle Sápmi
 Tunnettu näyttelijä  Armi Toivanen  kahlaa kameran eteen. Monikymmenpäinen joukko seisoo hiljaa paikallaan. Sama otos kuvataan uudestaan ja uudestaan. Viima hiipii takin saumoista suoraan luihin ja ytimiin.
 Toivanen näyttelee sarjassa Inga-nimistä utsjokelaista naista. Inga on tullut hyvin nuorena äidiksi. Hän on vahva, itsenäinen nainen, joka on tottunut pärjäämään yksin.
 – Sarjassa on hyvä käsikirjoitus. Alalla on ollut paljon puhetta naisrooleista. Kiinnostun aina, kun naisrooli on itsenäinen ja sellainen, joka tekee ja toimii. Naisroolit eivät ole sitä kauhean usein, valitettavasti, toteaa Toivanen.
 – Sarjassa on muitakin hyvin vahvoja henkilöhahmoja, jotka elävät elämää, painavat läpi. Kaikissa hahmoissa näkyy se, että he eivät pienestä hetkahda, kuvailee Toivanen.
 Toivanen on sukeltanut Ingan rooliin esimerkiksi murreharjoittelun avulla.
 – En halunnut päälle liimattua murretta. Toivon, että onnistun siinä. Utsjokelaisten puhe on rytmillisesti niin erilaista kuin helsinkiläisten. Pitää varoa, ettei puhe käänny savoksi, kertoo Toivanen.
 Utsjokelaisen Aslak Tapiolan tehtävänä sarjassa on se, minkä hän taitaa helposti, moottorikelkalla ajaminen. Yle Sápmi
 Pulmankijärven tien toisella puolella paikalliset odottelevat vuoroaan. Kuvauksissa on mukana paljon paikallisia avustajina. Utsjokelaisen  Aslak Tapiolan  tehtävänä on ajaa moottorikelkkaa, juuri niin kuin vain paikallinen, paljon ajanut osaa.
 – Huvikseni lähdin mukaan katsomaan, miten tämä homma toimii. En ole ennen tällaisessa ollut mukana. Nyt pääsen tätäkin kokeilemaan ja näkemään, miten kuvaukset toimivat, kertoo Tapiola.
 Näin kuvataan vakaata kelkkailukuvaa vaikka minkälaisessa maastossa ajettaisiin. Yle Sápmi
 Sillä välin kun lämpimästi pukeutunut Tapiola odottelee vuoroaan, tuotanto valmistelee seuraavaa kohtausta. Nuorgamilainen nuori mies ohjaa kelkkaa, jonka perässä on melkein täysperävaunullisen verran lastia. Ensin perään lyödään reki, jossa matkaavat sekä kuvaajat että valtavat kamerat. Ensimmäisen reen perään kiinnitetään kelkka, jota pieksetyn näköinen näyttelijä  Kari Väänänen  ohjaa muhkeissa kinttaissaan. Näin kuvataan vakaata kelkkailukuvaa vaikka minkälaisessa maastossa ajettaisiin.
 Paikallisista on paljon apua, kiitellään tuotannon puolelta. Yhtäkkiä kuviin tarvitaan stuntman, sellainen, joka näyttelee kohtauksessa näyttelijän puolesta. Nuorgamilainen nuori mies vaatetetaan rekan lämmitetyssä loossissa ja ohjataan kuviin. Kohtauksessa hänen tulee päästellä parhaat päivänsä nähneellä kelkalla lujaa, mutta luonnollisen näköisesti.
 Näyttelijä Kari Väänäsen tähdittämän moottorikelkkakohtauksen kuvaukset. Yle Sápmi.
 Rikossarja  Kaamos  kertoo 40-vuotiaasta Málagassa asuvasta Europolin rikostutkijasta, Juliuksesta, joka matkustaa Utsjoelle hautaamaan äitinsä. Utsjoella Julius löytää itsensä keskeltä outoa rikosvyyhtiä, joka pakottaa tämän jäämään pohjoiseen.
 Sarjassa näyttelee myös saamelaisartisti Hilda Länsman.  Hän debytoi näyttelijänä Kaamos-rikossarjassa Raakelina, viisaana mutta vihaisena naisena, joka laittaa asioita tapahtumaan. Muutoin sarjassa on pyritty etenemään tarinan ehdoilla ja jätetty saamelaisuus pois, tarkentaa tuottaja  Markos Annala.
 Viime keväänä  Lapissa kuvattu Ivalo-sarja  on parhaillaan nähtävillä Elisa Viihde -palvelussa. Sekä Toivanen että Annala vakuuttelevat, että heidän sarjansa tulee erottumaan muista täällä kuvatuista sarjoista.
 – Ivalo-sarja voidaan nähdä  nordic noirina.  Tämä on erilainen. Meidän sarjassamme on hyvin vahvoja henkilöhahmoja ja näihin hahmoihin, jotka asuvat Utsjoella, sarja tosi paljon perustuukin, sanoo Toivanen.
 – Tässä sarjassa on rikostarina taustalla. Siihen ympärille kiteytyy musta huumori, jota viljellään kuvissa ja sanoissa. Esikuvana kansainvälisestä tuotannosta voisi mainita esimerkiksi  Fargo-elokuvan.
 Kaamos-sarjan kuvauspaikka Nuorgamissa, Pulmankijärventiellä. Sarjan tuottaja toivoo tv-sarjan tuovan alueelle paljon matkailijoita. Yle Sápmi
 Tuottaja Markos Annalalla on sarjalleen suuret odotukset. Kansainvälinen myyntityö on aloitettu, vaikka kuvauksia on takana vasta viikko.
 Kansainvälisten tavoitteiden lisäksi mielessä siintää toinen unelma, elokuvamatkailu.
 – Tv-sarjojen ja elokuvien perässä tehtävä matkailu on iso buumi maailmalla. Toivotaan, että myös tämän sarjan myötä matkailijat löytäisivät Utsjoelle. Annala mainitsee esimerkkinä tunnetun  ruotsalaisen Wallander-sarjan, jonka ympärille on luotu oma turisminsa.
 – Ruotsissa, Ystadissa, Wallander-sarjan kuvauspaikoilla järjestetään ihan retkiä. Siellä käydään katsomassa esimerkiksi Wallanderin poliisiasemaa. Toivottavasti myös täällä voitaisiin sitten tehdä Kaamoskierroksia, unelmoi Annala.
 Kaamos-sarja nähdään Ruutu+-palvelussa toukokuun lopussa. Kuvaukset jatkuvat Utsjoella helmikuun puoleen väliin saakka.

Vahva naisrooli houkutteli näyttelijä Armi Toivasen pohjoiseen – Kaamos-rikossarjan kuvaukset käynnissä Utsjoella


Summary: Hotellitekstiilejä pestään tiheästi, mikä rasittaa kangasta ja ympäristöä. Vierailija voi toimillaan vaikuttaa pyykin määrään.

Tästä on kyse Hotellit pyrkivät vähentämään jatkuvaa pyykin määrää. Tarkoituksena on säästää luontoa ja rahaa. Kuluttaja voi vaikuttaa asiaan pienillä teoilla. Pyyhkeet ja vuodevaatteet ovat useimmiten vuokratekstiilejä, joiden pesusta vastaa hotellin yhteistyökumppani.
 Naantalilainen Koivun perhe ulkoilee lomallaan paljon. Perheen lapset ovat tällä hetkellä laskettelukoulussa, mutta he ovat käyneet loman aikana katsomassa myös poroja ja laskemassa kelkkamäessä.
 Reippailun jälkeen perhe palaa hotellihuoneeseen, jossa jokaisella on oma pyyhe odottamassa käyttöä. Samalla tavalla kuin kotona.
 – Emme oleta, että pyyhkeet vaihdetaan joka päivä. Katsomme, mikä pyyhe on kenenkin, ripustamme ne paikalleen ja käytämme samoja pyyhkeitä, Kuusamon Rukalla lomailevan perheen äiti  Marja Koivu  kertoo.
 Vaikka perhe on lomalla, hotellissa ei haluta tehdä turhaan pyykkiä.
 – Pikkuisen tulee myös ekologisuutta mietittyä, mutta enemmän tämä on kotona opittu tapa, Koivu sanoo.
 Naantalilainen Marja Koivu hyppäsi lapsiensa kanssa gondoli-hissiin Kuusamon Rukalla. Perhe ulkoilee loman aikana paljon. Ensio Karjalainen / Yle
 Moni hotelli pyrkii vähentämään jatkuvaa pyykin määrää. Tarkoituksena on  säästää luontoa ja rahaa . Kysyimme muutamasta hotellista, millä tavalla asiakas voi aidosti vaikuttaa pyyhkeiden ja liinavaatteiden pesutahtiin hotelleissa.
 Lattialla pyyhe on pyykkikoneen oma
 Kertyvän pyykin määrään vaikuttaa ennen kaikkea se, onko asiakas hotellissa yhden vai useamman yön. Scandic Hotels -ketjussa ohjeistetaan asiakkaita jättämään pyyhkeet lattialle, jos ne halutaan vaihtaa puhtaisiin kesken vierailun. Kylpyhuoneeseen ripustettuun pyyhkeeseen ei kosketa.
 – Jokainen lomailee kuten haluaa, mutta ajatuksenamme on, että myös hotellissa samaa pyyhettä voi käyttää kaksi tai kolmekin kertaa. Se on vastuullisempaa kuin pestä pyyhe jokaisen käytön jälkeen, sanoo Scandic Rukahovin hotellinjohtaja  Lea Riekki .
 Hotellihuoneeseen saapuvaa asiakasta odottavat aina puhtaat liinavaatteet ja pyyhkeet. Pixabay
 Samankaltainen ohjeistus odottaa asiakasta myös Sokos Hotels Oy:n hotelleissa. Lattialle jätetyt pyyhkeet ovat pyykkikoneen omaisuutta.
 – Pyykin määrä on vähentynyt huomattavasti, koska emme vaihda pyyhkeitä turhaan. Asiakas pyytää puhtaita pyyhkeitä yleensä vain siinä tapauksessa, että pyyhe on märkä tai likaantunut, Break Sokos Hotel Kolin asiakaspalvelupäällikkö  Sari Otalahti  kertoo.
 Ajatusmalli ei ole uusi. Riekin mukaan jo vuonna 1994 ketjun työntekijä keksi kertoa asiakkaille, että he voivat pienentää hotellissa kertyvää pyykkivuorta käyttämällä samaa pyyhettä useamman kerran.
 – Ajatuksen taustalla oli säästää liinavaatekulutuksessa ja sitä kautta säästää myös ympäristöä. Tänä päivänä käytäntö on käytössä ympäri maailmaa, Riekki kertoo.
 Löhöä vain omalla vuoteella
 Usein hotellissa saa yöpyä kahden hengen huoneessa, vaikka olisi reissussa yksin. Jos matkailija haluaa vähentää turhan pyykin syntymistä, vapaana olevaa vuodetta ei kannata käyttää löhöilyyn tai tavaroiden säilyttämiseen.
 Liinavaatteita ei vaihdeta toisesta vuoteesta, jos ne ovat täysin koskemattomia.
 – Siinä olemme tarkkoja. Jos selkeästi näemme, ettei toista vuodetta ole käytetty, emme vaihda tekstiilejä. Se olisi turhaa, asiakaspalvelupäällikkö Sari Otalahti kertoo.
 Se on pieni asia, mutta lämmittää mieltä.  Sari Otalahti
 Asiakas voi välttää liinavaatteiden ylimääräistä myös pesua yhdellä pienellä eleellä. Useimmissa hotelleissa oveen voi ripustaa kyltin, joka kertoo huoneen olevan vielä siisti, sitä ei tarvitse siivota.
 – Asiakkaan viipyessä esimerkiksi viikon, liinavaatteet vaihdetaan vasta kolmannen yön jälkeen, jos asiakas niin haluaa, Otalahti sanoo.
 Moni asiakas haluaa helpottaa myös kerroshoitajan työtä. Silloin Otalahdella tekisi mieli halata asiakasta.
 – Asiakkaat tietävät, että kerroshoitajan työ on fyysisesti raskasta. Monet vieraat ottavatkin itse pussilakanat ja tyynyliinat pois ja viikkaavat ne nätisti pinoon. Se on pieni asia, mutta lämmittää mieltä.
 Pyyhe pyörii koneessa vähintään sata kertaa
 Hotellin asiakas ei välttämättä huomaa, minkälainen järjestelmä pyykkikuorman vähentämiseksi on rakennettu. Puhtaita pyyhkeitä ja vuodevaatteita ei ole hotellin varastossa vinossa pinossa odottamassa käyttöä, vaan tekstiilit tilataan yleensä varausten mukaan.
 Pyyhkeet ja vuodevaatteet ovat useimmiten vuokratekstiilejä, joiden pesusta ja huollosta vastaa hotellin yhteistyökumppani. Esimerkiksi Scandic Hotels -ketjussa tekstiilien elinkaari on 4–6 vuotta. Froteepyyhkeitä pestään minimissään sata ja liinavaatteita vähintään 200 kertaa.
 – Yhteistyökumppanimme Comforta Oy kierrättää loppuun kulutetut tekstiilit sataprosenttisesti. Niistä tehdään muun muassa teollisuuden tarpeisiin imeytysmattoja, sanoo Scandic Hotels Oy:n kestävän kehityksen koordinaattori  Henna Kokko .
 Etenkin kotimaiset asiakkaat ovat tottuneet siihen, ettei pyyhettä vaihdeta useasti, sanoo Scandic Rukahovin hotellinjohtaja Lea Riekki. Taustalla työskentelee vastaanottovirkailija Milla Mustola. Ensio Karjalainen / Yle
 Hotellitekstiilien on oltava aina priimakunnossa – esimerkiksi pussilakanat ovat rypyttömiä ja puhtaan valkoisia. Asiakas tietää silloin nukkuvansa puhtaassa pedissä.
 Myös materiaalien on oltava laadukkaita, koska silloin ne kestävät käyttöä ja pesua.
 – Hotellitekstiileillä on paljon käyttöä. Se on otettu huomioon hankinnasta lähtien, eli materiaalivaihtoehdot ovat harkittuja ja pitkäikäisiä, kertoo kajaanilaisen Pohjolan Tekstiilihuolto Oy:n toimitusjohtaja  Terhi Tuomainen .
 Yritys toimittaa hotellitekstiilejä Kainuuseen ja lähimaakuntiin. Vaikka teollisessa pesulassa pesuerät ovat suuria, jokainen erä voidaan käsitellä likaisuusasteen ja tekstiilityypin mukaan.
 – Esimerkiksi pesuaineet on määritetty tietylle pesuerälle sopivaksi. Tämä vaikuttaa paljon tekstiilien pitkäikäisyyteen, Tuomainen kertoo.
 Lue lisää:
 Lomalainen, oletko buffet- ja energiasyöppö? Hotellit heräsivät säästämään luontoa ja rahaa

Yksi hotellivieras voi aiheuttaa pyykkiä kahden edestä – pienellä vaivalla teet itsestäsi ekomatkailijan


Summary: Tulevaisuuden loistoristeilijä kuljettaisi risteilyturisteja Pietarin ja Saimaan kaupunkien välillä.

Risteilyturisti nousee laivaan Pietarin satamassa. Illalla hän ihastelee Suomenlahden maisemia ja syö päivällistä ravintolasalissa, jonka lasisen katon läpi tuikkivat tähdet tai kesäisin yöttömän yön aurinko.
 Laiva ehtii aamuksi Saimaan kanavalle. Laivan sulutus tallentuu kymmenien kameroiden muistikorteille, kun juuri aamiaisen syöneet turistit nousevat aurinkokannelle ihastelemaan maisemia ja nauttimaan virvoittavia juomia. Nopeimmat ovat ehtineet aamu-uinnille peräkannella olevalle ulkoaltaalle.
 Tällainen risteilymatka voisi toteutua jo ensi vuosikymmenen alkupuolella, jos nyt tehtävät suunnitelmat etenevät tilaukseen asti.
 Saimaalle suunnitellun loistoristeilijän aurinkokansi Aalto-yliopisto
 Aalto-yliopiston meritekniikan opiskelijoiden suunnittelema Suomi 100 -juhlavuoden loistoristeilijä on ensimmäinen alus, joka on tarkoitettu erityisesti Saimaalle tai Turun saaristoon.
 – Saimaan kanava rajoittaa laivojen kokoa melkoisesti, mutta sinne voitaisiin rakentaa laiva, joka mitoiltaan vastaa Euroopan jokiristeilyissä käytettäviä aluksia, sanoo opiskelija  Veikko Ahola  Aalto-yliopistosta.
 Tosin uuden laivanrakennustekniikan ansiosta Saimaalle olisi mahdollista rakentaa suurempi, jopa kuusikerroksinen risteilyalus, jonka suurista ikkunoista olisi mahdollista seurata matkan edetessä vaihtuvia maisemia.
 Opiskelijoiden visiossa Saimaan luonto olisi vahvasti esillä Saimaa100-ristelyaluksen aulassa Aalto-yliopisto
 Sama alus päivämatkoille ja pidempiin risteilyihin
 Pietarin ja Saimaan välisessä liikenteessä alukseen mahtuisi noin 70 hyttiä. Silloin se voisi kuljettaa kerrallaan 140–150 matkustajaa.
 Laivan hytit tehtäisiin moduuleista, jolloin hyttien määrää voi lisätä tai vähentää tarpeen mukaan. Tarvittaessa aluksen pystyisi muuttamaan nopeasti päiväristeilyihin paremmin soveltuvaksi ravintolalaivaksi.
 – Alukseen mahtuisi tuolloin 400 matkustajaa, sanoo Veikko Ahola.
 Aalto-yliopistossa on tutkittu laajemminkin moduulitekniikan tuomista laivanrakennukseen.
 – Tekniikka on täysin mahdollinen, ja idea on herättänyt muutaman suuria valtameriristeilyjä tekevien varustamojen kiinnostuksen, sanoo meritekniikan professori  Pertti Kujala  Aalto-yliopistosta.
 Loistoristeilijä pienoiskoossa
 Saimaalle ja Turun saaristoon suunniteltu alus on kuin loistoristeilijä pienoiskoossa. Yksi erikoisuuksista on suuri saunaosasto, josta pääsisi uimaan luonnonveteen laivan perästä avautuvalta laiturilta. Laivassa olisi myös oma uima-allas.
 Aalto-yliopiston meritekniikan opiskelijoiden näkemys risteilyaluksesta pysähtyneenä Saimaalle Aalto-yliopisto
 Laivan kannelle voisi laskeutua helikopterilla.
 – Laivan sisätiloista saataisiin näyttäviä, jolloin se soveltuisi paremmin premium-luokan risteilyihin, pohtii professori Kujala.
 Uudentyyppiset kansi- ja tukirakenteet tuovat keveyttä
 Saimaalle suunnitellussa aluksessa hyödynnettäisiin vielä kehittelyssä olevaa laivanrakennustekniikkaa. Uudentyyppisen kansi- ja tukirakenteen ansiosta laivasta tulee kevyempi kuin perinteisistä laivoista. Tämä mahdollistaa jopa kahden lisäkerroksen rakentamisen laivaan.
 Saimaalle suunnitellussa loistoristeilijässä olisi oma helikopterikenttä, ulkoallas ja aurinkokansi.
 – Runko tulisi erikoislujasta teräksestä, mutta kansirakenteet alumiinista, sanoo professori Kujala.
 Saimaan kanavaan mahtuvat enintään 12,6 metriä leveät ja 82,5 metriä pitkät laivat. Aluksen syväys voi olla enintään 4,35 metriä. Tällöin risteilyaluksesta tulisi väkisinkin kapea, mutta korkea.
 – Olemme laskeneet, ettei lujuuden tai vakavuuden kanssa olisi ongelmaa, vakuuttaa Kujala.
 Risteilyjen suosio kasvussa – mutta ei Saimaalla
 Euroopassa jokiristeilyjen suosio on viime vuosina kasvanut sitä mukaa, kun entistä useampi haluaa välttää liikenteen päästöjä. Saimaalle ja Turun saaristoon suunniteltu alus käyttäisi nesteytettyä maakaasua eli LNG:tä.
 Saimaalla laivamatkailu sen sijaan on vähentynyt, kun  m/s Brahe myytiin  muutama vuosi sitten Norjaan ja  m/s Blue White Eagle romutettiin . Ensi kesänä pidempiä risteilyjä tekee vain yksi alus,  savonlinnalainen m/s Puijo . Uusia matkustaja-aluksia ei ole nähty Saimaalla kymmeniin vuosiin.
 – Saimaa on vielä täysin hyödyntämätön mahdollisuus matkailussa, hämmästelee opiskelija Veikko Ahola.
 Risteilyaluksen hinnaksi Aalto-yliopisto arvio 60–70 miljoonaa euroa.
 – Tällä hetkellä parikin vakavasti otettavaa investoijaa pohtii, voitaisiinko konseptia viedä eteenpäin, sanoo professori Kujala.
 Parhaillaan tutkittavana on kaksikin reittiä. Toisessa alus liikennöisi Pietarista Saimaalle. Toinen olisi Saimaalta tehtävä rannikkoristeily Turun saaristoon. Reitti olisi sama, jota  m/s Kristina Brahe liikennöi  vuoteen 2010 asti.
 Aluksen jääluokka 1A mahdollistaa risteilyjen jatkamisen myös talvella.
 Lue seuraavaksi:   Aasia-asiantuntija: Kiinalaisturistit pitää houkutella Saimaalle laivaristeilyillä

Aalto-yliopiston opiskelijat suunnittelivat ainutlaatuisen loistoristeilijän – tällainen alus toisi luksusristeilyt Suomen sisävesille


Summary: Sähkö voi tulla uusien autojen suosituimmaksi voimanlähteeksi nopeammin kuin nyt uskotaan.

25 vuotta sitten kansalaisilla ei vielä ollut sähköpostia laajasti käytössään, joten uutistoimituksiin juttupalaute tuli yleensä lankoja pitkin. Aina kun mediassa oli juttua GSM-puhelimista, kansa alkoi lämmetä.
 Vielä 25 vuotta sitten iso osa suomalaisista oli vakuuttuneita, että pari vuotta aikaisemmin esitellyllä GSM-käsipuhelimella ei tee mitään, koska se toimii vain kaupungeissa ja akkukin oli pakkasessa aina tyhjä.
 Kovin GSM-vastustus ei tullut heiltä, joilla matkapuhelinta ei vielä ollut, vaan heiltä joilla oli. Varsinkin työnsä puolesta NMT-puhelimillaan paljon soittavat yrittivät saada toimittajat järkiinsä. GSM ei Suomessa toimi, piste!
 NMT-puhelinten loppu tuli lopulta nopeammin kuin kukaan osasi ennustaa. Taistelu NMT:n ja GSM:n paremmuudesta kesti vain pari vuotta. Jo  1996  suurimmalla osalla suomalaisista matkapuhelimen omistajista oli GSM-kännykkä.
 Sähköautojen ja GSM-puhelinten kansalaisissa aiheuttamien tunteiden yhtäläisyydet eivät tietenkään lopu tähän. Molempia haukuttiin myös aluksi kalliiksi. Ja niinhän ne olivatkin.
 Suurin ero sähköauton ja GSM-puhelimien vertaamisessa tulee ehkä siitä, miten alat ovat muutokseen suhtautuneet. 25 vuotta sitten operaattorit Radiolinja ja Tele suorastaan painostivat kansaa vaihtamaan vanhat NMT:t pois.
 Autoala taas on viime aikoihin saakka suhtautunut sähköautoihin tietyllä varauksella. Syytkin ovat ymmärrettäviä: moni sähköautoalan toimija tulee tuttujen autoympyröiden ulkopuolelta, ala pelkää uusien autojen kauppaa sotkevia markkinahäiriöitä, ja autojen sähköistyminen uhkaa perinteisiä autoalan työpaikkoja.
 Kuuntele miten puhutaan, niin tiedät, mitä on tulossa
 Mutta mitä ihmisten vastustus ja ennakkoluulot sitten tekevät sähköautoille? Ainakin ne tuovat sähköautot julkisuuteen ja pitävät ne siellä. Samalla kiinnostuneet alkavat ottaa asioista selvää.
 Amerikkalainen teknillinen yliopisto Rensselaer Polytechnic Institute esitti 2011 mielenkiintoisen tutkimustuloksen. Vallitseva mielipide alkaa muuttua, kun  kymmenen prosenttia ihmisistä alkaa uskoa vakaasti johonkin asiaan.
 Näyttää siltä, että sähköautokeskustelu menee ihan ihmisen käyttäytymismuutoksia seuraavan käsikirjoituksen mukaan. Kymmenen prosenttia saattaa olla jo yllättävän lähellä.
 Sen huomaa siitäkin, että sähköautojen kalleudesta, lyhyestä kantamasta yhdellä latauksella, akkujen kestosta ja ympäristökuormituksesta tai lataussähkön alkuperästä on hiljalleen siirrytty keskustelemaan kiihkottomammin sähköautoilun mahdollisuuksista ja ongelmista.
 Kun sähköautoja näkyy yhä enemmän liikenteessä ja niistä puhutaan jatkuvasti mediassa, luo se samalla ihmisille painetta ottaa sähköautoihin kantaa. Moni ei ole vielä ostamassa sähköautoa,  mutta puhuu jo ostavansa sitten joskus.
 Jatkuva puhe sähköautoista muuttuu hiljalleen analyyttiseksi ajatteluksi. Julkisuus luo ryhmäpainetta olla järkevä kansalainen. Se saa harkitsemaan seuraavaksi autoksi ehkä hybridiä. Ja siitähän ei enää ole niin pitkä loikka seuraavana sähköautoon.
 Se tiedetään, että puheet muuttuvat teoiksi muutaman vuoden viiveellä. Autoteollisuus ymmärtää tämän hyvin. Nyt kaikilla valmistajilla alkaa olla tarjolla joku haluttavan oloinen sähköauto. Sähköautosta on kovaa vauhtia tulossa uusi normaali.
 Mostphotos
 Ennustukset menevät yleensä aina jotenkin pieleen
 Sähköauton lopullisen läpilyömisenkin vauhtia on vaikea ennustaa. Autoilun historia on nimittäin täynnä epäonnistuneita ennustuksia.
 Ennustamista vaikeuttaa, että tulevaisuutta hahmotetaan aina niillä tiedoilla ja tarpeilla, joita ihmisellä juuri sillä hetkellä on. Vain harvalla mielikuvitus edes riittää siihen, miten tulee itse muuttumaan tulevina vuosina maailman mukana.
 Hyvä esimerkki on  Carl Benz.  Kun Benz sai patentin keksimälleen Motorwagenille vuonna 1886, edes Benz itse ei uskonut auton menestykseen.  Hevosettomille vaunuille naurettiin , kaikillahan oli hevonen.
 Tavalliselle kansalle aluksi tarpeettomat autot yleistyivät hitaasti, mutta sähkö oli jo melkein niskan päällä. 1800-luvun viimeisinä vuosina sähkö oli varsinkin Yhdysvalloissa ja Englannissa  yleinen autojen voimanlähde .
 Sähköauto oli jo silloin helppo ja hiljainen ajaa, mutta sen suosiota jarrutti, ettei sillä kaupunkien ulkopuolella yhdellä latauksella kovin pitkälle päässyt. Kuulostaa tutulta.
 Ensimmäisen maailmansodan aikana polttomoottori osoittautui huomattavasti sähkömoottoria käytännöllisemmäksi. Sähkö hävisi silloin taistelun moottoreiden paremmuudesta ja bensiini voitti.
 Dieselmoottoria ei tuolloin vielä autoissa ollut.  Rudolf Diesel  ei edes suunnitellut moottoriaan  käytettäväksi autoon . Henkilöauton konepellin alla olevalle laiskalle dieselmoottorille naurettiin 1950-luvulta aina 90-luvulle. Mutta kun moottoriin lisättiin turbo, sitä alettiinkin Euroopassa himoita.
 Dieselin nousujohteinen voittokulku jatkui aina vuoteen 2015. Pitkään puhuttiin siitä, että dieseleitä tarvitaan enemmän, jotta ilmastotavoitteisiin päästään. Sitten tuli dieselskandaali ja hyvältä moottorilta  meni maine .
 Sähköauton yleistymistä voi verrata auton sähkövalojen yleistymiseen
 Ihmisellä on siis vaikeus hahmottaa tulevaisuutta. Nykyisessä sähköautokeskustelussa on esimerkiksi paljon samaa kuin sata vuotta sitten. Silloin kinattiin käyttövoiman lisäksi myös esimerkiksi autojen sähkövaloista.
 Autoilun pioneerit eivät nimittäin tulleet ajatelleeksi, että autolla saatettaisiin ajaa myös pimeällä. Kynttilä- ja kaasuvalojen jälkeen  Robert Bosch  kehitti 1913  autoihin sähkövalot .
 Syntyi yli vuosikymmenen kiistely valojen paremmuudesta. Aluksi sähkövalojen päärynäpolttimot olivat heikkoja, joten niitä vastustettiin ihan teknisistä syistä.
 Mutta ennen kaikkea autoilijat olivat tottuneet tankkaamaan polttoainetta asetyleeniliekillä palaviin kaasulamppuihin yksi kerrallaan. Se oli vaivalloista siihen verrattuna, että valot kytki ohjaamon sisältä katkaisijasta päälle, mutta kaasuvaloon luotettiin.
 Kaasuvalo oli sen ajan ihmisille tuttu samalla tavalla kuin bensiini- ja dieselmoottorit ovat tuttuja tämän päivän ihmisille.
 Toinen vastaava esimerkki on, kun  Mary Anderson  vuonna 1903 esitteli autoihin keksimänsä tuulilasinpyyhkijät. Niitäkin vierastettiin. Ensimmäisissä autoissa ei ollut tuulilaseja, joten sateen sattuessa kyyditettävien kuuluikin kastua. Kun tuulilasit tulivat autoihin, ajettiin sateella pää sivusta ulkona. Se näytti Andersonista hölmöltä.
 Kesti kuitenkin lopulta aina vuoteen 1916, kunnes tuulilasinpyyhkijät olivat kaikissa uusissa autoissa. Moni autonvalmistaja ei uskonut, että ihmiset haluaisivat ajaa sateessa. Sitten tuli sota ja oli pakko.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Sähkö varmaan tulee, ellei mikään tule taas väliin
 Auton hankinnassa tunteilla on suuri merkitys. Harva omaa automalliaan on pelkillä järkisyillä valinnut.
 Tuorein  IPCC:n ilmastoraportti  liikutti myös suomalaisia viime syksynä. Sähköauto ei pelasta maailmaa, mutta lievittää kansalaisten ilmastoahdistusoireita.
 Sähköautojen yleistyminen riippuu merkittävästi poliittisesta päätöksenteosta ja lainsäädännöstä. Vuodelle 2030 vastikään sovitut  liikenteen CO2-päästöjen raja-arvot  ovat niin tiukat, että nykyisten polttomoottoreiden kehittäminen ei ole järkevää. Moni maa on lisäksi jo ilmoittanut lopettavansa uusien polttomoottoriautojen myynnin siihen mennessä. Niin teki nyt myös Ruotsi.
 Polttomoottorilla ajamisesta tehdään lähivuosina entistä kalliimpaa ja ikävämpää. Eri maissa keksitään jatkuvasti uusia ja outojakin porkkanoita sähköautojen menekin vauhdittamiseksi. Esimerkiksi Itävallassa saa nyt eräällä moottoritiellä ajaa sähköautolla 130 kilometrin tuntinopeudella, kun muut joutuvat ajamaan satasta.
 Voimanlähteenä sähkö tuo ajoneuvoihin aivan uusia mahdollisuuksia. Ne saattavat saada polttomoottorin näyttämään pian vanhanaikaiselta, niin kuin NMT:lle kävi GSM:n tultua. Eihän niillä tekstiviestejä lähetelty.
 Mutta sähköautoilun yleistymisen ennustamista vaikeuttaa, että maailmassa tapahtuu säännöllisin välein diesel-skandaalin tapaisia isoja yllätyksiä, jotka sotkevat suunnitelmia.
 Otetaanpa vielä yksi esimerkki kaukaa historiasta.
 Polkupyörä keksittiin  1816 sattumalta. Tulivuorenpurkauksesta johtuvan tuhkapilven vuoksi viljasato jäi tulematta ja hevoset syötiin nälkään. Sitten kävi niin, että kun tuhkapilvi väistyi, hevoset otettiin taas alle. Tuolloin meni puoli vuosisataa ennen kuin polkupyörä keksittiin uudelleen.
 Lue myös:
 Sähköautoilijan ”koeajo” polttomoottoriautolla naurattaa suomalaisia Facebookissa: ”Ajon päätyttyä moottori pitää muistaa sammuttaa”
 Uudet autot kuluttavat lähes 40 prosenttia enemmän polttoainetta kuin valmistajat ilmoittavat
 Ostitko juuri uuden auton? Lue tästä, miten sen saa myytyä vuonna 2022

Analyysi: Akku ei kestä, maaseudulla ei pärjää! Sähköautoja vastustetaan vuonna 2019 samoilla väitteillä kuin GSM-puhelimia 1994


Summary: Jäsenmaita jakanut työelämän paketti saatiin kasaan

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU:ssa on päästy sopuun perheen ja työn yhteensovittamiseen tähtäävästä paketista.
 Isät ovat saamassa kaikkialla EU:ssa kymmenen päivän isyysvapaan, joka kompensoidaan sairauspäivärahan tasoisesti.
 Molemmille vanhemmilla on ollut tähän asti oikeus neljän kuukauden vanhempainvapaaseen. Vastaisuudessa tästä korvamerkitään kaksi kuukautta, jota ei voi siirtää toiselle vanhemmalle. Jäsenmaat saisivat päättää korvaustasosta, joka oli tiettävästi neuvotteluiden vaikeimpia kysymyksiä viime metreille saakka.
 Lopputulos jää komission esityksestä, jossa ehdotettiin neljän kuukauden korvamerkintää. Uudistusta perusteltiin sillä, että suurin osa isistä ei käytä oikeuttaan vanhempainvapaaseen, vaan siirtää huomattavan osan lomaoikeudestaan äideille.
 Vanhempainvapaat olivat hankala kysymys myös Suomelle. Hallituksen oma yritys uudistaa perhevapaita kariutui viime vuonna.
 Isillä on tällä hetkellä oikeus 54 päivän isyysvapaaseen ennen kuin lapsi täyttää kaksi vuotta, mutta vanhempainvapaasta isille ei ole tämän lisäksi korvamerkittyä osuutta.
 Osana pakettia EU-instituutiot sopivat myös oikeudesta omaishoitovapaaseen. Vuosittain saisi käyttää viisi päivää.
 Lue lisää
 Mistä kaatuneessa perhevapaauudistuksessa on kyse? Näillä viidellä pointilla pääset kartalle

Isät saamassa EU:ssa kahden kuukauden korvamerkityn vanhempainvapaan – Suomessa hallituksen yritys tyssäsi vuosi sitten


Summary: Ministeri Annika Saarikko ennakoi, ettei lakia todennäköisesti ehditä käsitellä. Myös perjantain asiantuntijakuuleminen peruttiin.

Terveyskeskusmaksuja yhtenäistävä, mutta eniten terveyspalveluja käyttävien lääkärilaskua jopa sadoilla euroilla nostava asiakasmaksulaki ei todennäköisesti ehdi läpi eduskunnasta ennen vaaleja. Toisin sanoen laki on raukeamassa.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikon  (kesk.) mukaan lain käsittelyä hidastaa muun muassa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n uuden vaikutusarvion tiedot. Toisin kuin aiemmin arvioitiin, laki ei ole kustannusneutraali.
 – Nyt pöydässä on THL:n tuomat, osittain eri euroluvut lain vaikutuksista kuin hallituksen esityksessä alunperin. Tämä vaikuttaa lain kokonaisuuteen ja hidastaa sen käsittelyä, Saarikko sanoo Ylelle.
 Myös sosiaali- ja terveysvaliokunta siirsi asiakasmaksulakia koskevan, perjantaiksi kaavaillun asiantuntijakuulemisen tuonnemmaksi.
 – Kokonaan toinen juttu on, ehtiikö eduskunta muiden esitysten ohella enää käsitellä tätä asiakamaksulakiesitystä, Saarikko sanoo Ylelle.
 Saarikko sanoi STT:lle ja  Verkkouutisille  myös, ettei asiakasmaksulakia voida hyväksyä myöskään ennen kuin koko sote-uudistus on valmis.
 Samoilla linjoilla on valtiosääntöoikeuden professori  Veli-Pekka Viljanen .
 Kiuru: Käsittely on jo loppusuoralla
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) katsoo, että eduskunta kyllä ehtii käsitellä lakiesityksen – jos hallitus vain niin haluaa.
 – Asiakasmaksulain käsittely on jo erittäin pitkällä, loppusuoralla. Tälle työlle on löydetty valiokunnassa aikaa ja sitä on myös priorisoitu, Kiuru sanoo.
 Hänen mukaansa on nyt epäselvää, aikooko hallitus vetää esityksen pois eduskunnasta vai jatkaa sen käsittelyä. Virallista takaisinvetoa ei vielä ole kuulunut.
 – Valiokunta päättää perinteisesti itse käsittelemistään asioista, mutta hallitus voi toki vaikuttaa käsittelyyn perumalla jo annetun hallituksen esityksen.
 Kiuru kertoo, että laissa on ilmennyt useita ongelmia eduskuntakäsittelyn aikana.
 – Ne herättävät varmasti kysymyksiä siitä, ovatko kaikki eduskuntaryhmät tämän esityksen takana.
 THL: Häviäjiä enemmän kuin voittajia
 Arvostelua asiakasmaksulaissa on herättänyt etenkin niin sanotun välikaton poisto.
 Vaikka terveyskeskusmaksujen vuotuinen katto on nyt noin 680 euroa, välikatto on kuitenkin rajannut lääkärimaksut niin, että niitä on voitu periä enintään kolmesta lääkärikäynnistä vuoden aikana, yhteensä noin 60 euroa.
 Lain seurauksena jokaisesta lääkärikäynnistä veloitettaisiin erikseen, vaikka käyntejä olisi kymmeniä. Maksukatto tulisi vastaan vuotuisessa 683 eurossa.
 – Poliittisesti lain hankalimpana kohtana pidän terveyskeskuskäyntien välikaton poistamista, siitä huolimatta, että lain vaikutusarviot ovat kokonaisuudessaan myös hyvin positiivisia muun muassa lapsiperheiden ja kotihoidossa olevien vanhusten osalta, Saarikko myöntää.
 THL:n tutkimuspäällikkö  Jussi Tervola   arvioi blogissaan , että lain seurauksena maksukatto täyttyisi noin joka kymmenennellä, kun nyt se tulee vastaan viidellä prosentilla. Määrä siis tuplaantuisi.
 Kaiken kaikkiaan häviäviä kotitalouksia olisi Tervolan mukaan kuitenkin enemmän kuin hyötyjiä. Eniten hyötyisivät lapsiperheet ja kotihoidossa olevat ikäihmiset.

Paljon sairastaville tahaton helpotus – asiakasmaksulaki kaatumassa eduskunnan ruuhkaan


Summary: Neulekoneiden kulta-aika lienee 1970–1980-luvuilla. Tällä vuosituhannella hiipui ensin koneiden maahantuonti ja hiljalleen koko harrastus. Nyt koneita kaivetaan jälleen esiin sängynaluslaatikoista ja ullakoilta.

Seitsemän- ja kahdeksankymmentäluvuilta tutummat neulekoneet surisevat tasaisesti Evijärven kunnantalon kellarissa. Koneneulontakurssille osallistuu tällä kertaa kahdeksan naista, joita Järvilakeuden kansalaisopiston tuntiopettaja  Pirjo Huhtakangas  luotsaa käsitöissä eteenpäin.
 Edellissyksynä ensimmäistä kertaa järjestetty koneneulontakurssi tuli täyteen Evijärvellä kertaheitolla, eivätkä kaikki halukkaat mahtuneet tuolloin mukaan.
 Mirva Ekman / Yle
 Koneneulonnasta kiinnostuneet ovat yleensä jo vankan käsityötaustan omaavia ihmisiä, joita houkuttelee nopeus.
 Pedersöreläiselle Anja Niemelle neulekone on varsin tuttu peli. Tällä kertaa tavoitteena oli neuloa legginsit. Mirva Ekman / Yle
 – Neulekone on puikoille joutuisampi vaihtoehto ja neule saadaan tehtyä nopeammin, kuvailee Huhtakangas.
 Potkuhousuista legginseihin
 Pieneen jalkaan mahtuva villasukka valmistuu neulekoneella vauhdilla – myös se haastava kantapää. Sukka ei kuitenkaan tule täysin valmiiksi, vaan se pitää vielä rukata kasaan muutamalla langanvedolla.
 Evijärveläinen  Riitta Uusitalo  on koneneulonnassa vasta-alkaja. Hän kertoo neuloneensa vasta yhdet sukat ja nyt tavoitteena on saada kasaan lapaset.
 – Tämä tuntuu hyvin mielenkiintoiselta, kun tähän perehtyy. Lähdin mukaan, kun tuntui siltä, että nyt pitää vielä opetella tämäkin systeemi, kertoo Uusitalo.
 Toinen vasta-alkaja kurssilla on niin ikään evijärveläinen  Maija Rönnbacka .
 Kaavoja lattialla.  Mirva Ekman / Yle
 – Viime vuoden puolella en mahtunut kurssille, joten siksi tulin nyt. Mieli teki jo 80-luvulla ostaa itselle neulekone, mutta se olisi pitänyt tilata, joten jäi tekemättä. Ja oli se myös kustannuskysymys, Rönnbacka kertoo.
 Konkareita kurssilla ovat esimerkiksi  Anja Niemi  Pedersörestä sekä  Vuokko Tuomaala  Evijärveltä. Niemen tavoitteena on neuloa tällä kertaa hieman haastavammat legginsit, ja Tuomaalan koneesta on syntymässä potkuhousut yksivuotiaalle.
 Evijärveläisen Vuokko Tuomaalan tähtäimessä oli neuloa villaiset potkuhousut 1-vuotiaalle. Mirva Ekman / Yle
 – Tämä on niin kuin pyörällä ajo, mutta se pyörä pitää olla vain koko ajan käytössä ettei taito unohdu. Itselläni oli välissä 30 vuotta etten neulonut koneella, ja kaikki unohtui, Niemi kertoo.
 Innostus ja ilmiö leviämässä
 Myös Taito Etelä-Pohjanmaan koneneulontakurssi on täyttynyt tänä talvena Seinäjoella. Yhdistys on pitänyt koneneulonnan kurssitarjonnassaan vuosikausia.
 – Meillä on ollut hiljaisempiakin vuosia, mutta nyt kuuluu ihan ympäri Suomea tällaista viestiä, että koneneulonnasta ollaan todella innostuneita, kertoo ohjaaja  Elise Rajamäki  Taito Etelä-Pohjanmaasta.
 Neulekoneet eivät ole välttämättä nuoremmalle sukupolvelle niin tuttuja kuin vanhemmalle, mutta myös nuoret aikuiset ovat löytäneet koneneulonnan – joka on kuitenkin pääasiassa naisten juttu.
 – On minulla kyllä ollut muutama vuosi sitten kurssilla yksi nuori mies, joka uskaltautui tulemaan oppiin, naurahtaa Rajamäki.
 Sosiaalisessa mediassa on myös suosittuja harrastukseen liittyviä ryhmiä ja kuvien jakamiseen perustuvassa sosiaalisen median palvelussa löytyy melko paljon materiaalia neulekone-hashtagilla. Kokeeko koneneulonta uuden tulemisen?
 – Koneiden maahantuonti hiipui 2000-luvun alussa, ja siinä samalla koko harrastus. Toivon mukaan noita koneita saadaan jostakin lisää, jos tämä ilmiö tästä vielä nousee, hymyilee Pirjo Huhtakangas.

Neulekone on todellinen retropeli – kurssit täyttyvät vasta-alkajista ja koneneulonnan konkareista


Summary: Puolueet ovat sopineet nykyisten hävittäjien suorituskyvyn korvaamisesta täysimääräisesti mutta eivät lukumäärästä.

Suomi valmistautuu korvaamaan nykyiset Hornetit uusilla hävittäjillä ensi vuosikymmeneltä lähtien. Kaupan arvo 7–10 miljardia euroa, yksi Suomen kaikkien aikojen kalleimmista hankinnoista.
 Hävittäjien määrä nousi otsikoihin viime viikolla, kun  Yle julkaisi selvityksen  puolueiden kannoista hävittäjähankintoihin.
 Sen jälkeen julkisuudessa on keskusteltu, voidaanko hävittäjiä tilata mahdollisesti vähemmän kuin ensimmäisessä tarjouspyynnössä mainitut 64 hävittäjää.
 Mistä luku 64 tuli hävittäjäkeskusteluun?
 Puolueet ovat yhdessä sitoutuneet siihen, että nykyisten hävittäjien suorituskyky korvataan täysimääräisesti. Vain vasemmistoliitto jätti vastalauseen.
 Nykyisin käytössä olevia Horneteja ostettiin 90-luvulla 64. Puolustusselonteossa ei kuitenkaan mainita tulevien koneiden lukumäärää.
 Hävittäjähankintaa vetävä ohjelmajohtaja Lauri Puranen ja puolustusministeri Jussi Niinistö.  Yle
 Luku on lähtöisin puolustusministeriöstä. Se ei ole hävittäjien lopullinen määrä.
 – Tällä hetkellä on tulkittu, että lukumäärä on 64 kappaletta. Se on tavoitetila. Mihin lukuun lopulta päädytään, ei tiedetä tällä hetkellä, strategisten hankkeiden ohjelmajohtaja  Lauri Puranen  puolustusministeriöstä sanoo.
 Samaa lukua on käytetty myös alustavassa tarjouspyynnössä, johon koneiden valmistajat vastaavat viimeistään ensi viikolla, 31. tammikuuta.
 – Puolustusministeriössä on tulkittu, että 64 hävittäjää vastaa puolustuksen tarvetta sekä ylläpidon että käytön vaatimia resursseja. Myös hallituksen talouspoliittinen ministerivaliokunta on hyväksynyt sen.
 Alustava tarjouspyyntö ei kuitenkaan ole se, minkä perusteella kaupat tehdään. Tarkentava tarjouspyyntö lähtee ensi syksynä. Sen jälkeen on vielä lopullinen tarjouspyyntö. Lopullinen lentokoneiden määrä selviää vasta silloin.
 – Emme tiedä tarkalleen, paljonko kaupan hinta tulee olemaan. Prosessin aikana selviää, miten täysimääräinen suorituskyky parhaiten saavutetaan. Onko hankittavien koneiden lukumäärä esimerkiksi 62 tai 66 selviää vuonna 2021, sanoo Puranen.
 Hankinnassa kilpailee viisi konetta. Ne ovat brittiläinen Eurofighter Typhoon, ranskalainen Dassault Rafale, ruotsalainen Saab Gripen E sekä yhdysvaltalaiset Boeing F/A-18 Super Hornet ja Lockheed Martin F-35.
 Lue myös
 Ylen kysely turvallisuuspolitiikasta: SDP, vasemmistoliitto, vihreät ja perussuomalaiset valmiita vähentämään hävittäjien määrää    Puolustusvaliokunnan puheenjohtaja kummeksuu keskustelua hävittäjien määrästä: Hihasta varistellaan erilaisia lukuja

Hävittäjähankinnan ohjelmajohtaja: Suomen tilaamien hävittäjien lukumäärä ratkeaa vasta ensi hallituskaudella – 64 on alustava luku


Summary: Venezuelalaiset pakenevat nälkää ulkomaille ja maalla on kaksi kilpailevaa presidenttiä.  Miten Venezuela romahti öljymahdista kerjäläiseksi?

Maalla on maailman suurimmat öljyvarat, mutta talous on täysin kuralla. Parlamentteja on peräti kaksi, keskenään kilpailevaa – samoin presidenttejä. Kansa osoittaa mieltään, ja osa pakenee maasta. Kaaoksen juuret ovat 20 vuoden takana.
 Venezuelan nykyisen kriisin siemeniä alkoi kylvää edellinen johtaja  Hugo Chávez , jonka tavoitteena oli sosialistinen ihannevaltio.
 Chávez nousi valtaan 1999 valtaisan kansansuosion saattelemana. Armeijasta, politiikan ulkopuolelta tuleva uusi kasvo oli mieleen kansalle, joka oli tyytymätön edelliseen valtaan.
 Chávezin toteutti useita sosiaalisia uudistuksia. Tavaroille tuli hintasäännöstely, jotta köyhillä olisi niihin paremmin varaa. Samalla tuotteiden valmistuksesta tuli kannattamatonta.
 – Chávez otti valtion haltuun monia yrityksiä. Sen seurauksena tuotanto putosi niin, että esimerkiksi elintarvikkeiden saanti on vaikeaa, kertoo tutkijatohtori  Virpi Salojärvi  Helsingin yliopistosta.
 Hugo Chávez tervehti kannattajiaan viimeiseksi jääneen presidentinvaalikampanjansa aikana syyskuussa 2012 Caracasissa. David Fernandez / EPA
 Diktaattorin tavoin hallinnut Chávez voitti vaalit vielä 2012 mutta menehtyi seuraavana vuonna syöpään. Hän testamenttasi vallan  Nicolás Madurolle . Maduro voittikin täpärästi vuoden 2013 presidentinvaalit. Vaalien demokraattisuus tosin kyseenalaistettiin jo tuolloin.
 Öljyn suurvallasta kerjäläiseksi
 Venezuelan maaperä kätkee sisäänsä maailman suurimmat öljyvarannot, noin 300 miljardia barrelia. Öljy onkin Venezuelan ylivoimaisesti tärkein vientituote. Maan vientituloista 95 prosenttia tulee öljystä.
 Öljy tuotti Venezuelalle takavuosina valtavat tulot.
 Kun presidentti  Carlos Andrés Pérez  vuonna 1976 kansallisti maan teollisuuden ja perusti kansallisen öljy-yhtiö PDVSA:n, Venezuelan öljyntuotanto ylitti kolme miljoonaa barrelia päivässä. Tuotantomäärä on vuosien saatossa vaihdellut, mutta vielä vuonna 2016 se ylitti 2,5 miljoonaa barrelia päivässä.
 Tämän jälkeen lasku on ollut jyrkkä. Viime vuoden lopulla tuotannon arvellaan ylittäneen miljoonan barrelin tason enää niukasti ja lasku jatkuu.
 Yle Uutisgrafiikka, lähteet: TradingEconomics, Independent, AEI
 2000-luvun alkuvuosina Venezuelalla meni erittäin hyvin. Öljyn hinta oli korkealla. Venezuela käytti öljytulojaan tavalla, joka sai hyväksyntää maailmalta. Köyhille asukkaille rakennettiin asuntoja ja erilaiset sosiaaliohjelmat toivat työtä työttömille.
 Ulkomailla alettiin kuitenkin huolestua sosialistipresidentti Chávezin tekemisistä. Hän alkoi keskittää valtaa itselleen ja nujertaa poliittista oppositiota.
 Öljyn hinnan romahdus vuonna 2014 romahdutti myös Venezuelan valtion talouden. Kun öljytulot putosivat, julkisuuteen nousivat valtion varojen valtava haaskaus ja hallinnon heikko taso.
 – Öljyntuotantokoneisto oli rapautunut, koska Chávez oli palkannut alalle itselleen lojaaleja henkilöitä, joilla ei ollut parasta osaamista, Virpi Salojärvi sanoo.
 Ulkomaat olivat haluttomia investoimaan maahan, joka polki ihmisoikeuksia ja jossa korruptio rehotti. Vakava isku Venezuelalle oli myös Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin vuonna 2017 määräämät talouspakotteet. Yhdysvallat on ollut Venezuelan öljyn suurin ostaja.
 Yle Uutisgrafiikka, lähde IMF
 Nicolás Maduro jatkoi Chavezin vasemmisto-populistista politiikkaa. Yritykset tehdä rakenteellisia uudistuksia jäivät heikoiksi. Sen sijaan Venezuelassa alettiin painaa rahaa, jota jaettiin asukkaille.
 Seurauksena oli jopa miljoonaan prosenttiin yltänyt hyperinflaatio, joka romahdutti rahan arvon.
 Venezuelan talouden syöksykierre ruokkii itseään. Kun öljytulot laskevat, maa ajautuu yhä syvemmälle ongelmiin.
 Koska valtiollinen öljy-yhtiö ei saa investointeja tai lainaa ulkomailta, se joutuu sulkemaan toimintojaan. Öljynjalostamot halvaantuvat, kun niille ei toimiteta raakaöljyä jalostettavaksi eikä tarvittavia kemikaaleja.
 Suurin jalostamo, Amuay, toimi syksyllä enää 20 prosentin teholla ja pienemmät vielä heikommin.
 Venezuela joutuu myös käyttämään huvenneita öljytulojaan muun muassa Kiinalta ja Intialta saamiensa velkojen maksuun. Tähän kuluu 450 000 öljybarrelia päivässä, kolmannes tuotannosta. Miljardikaupalla rahaa häviää rikollisten käsiin ja muihin väärinkäytöksiin.
 Venezuelan bruttokansantuotanto on laskenut viidessä vuodessa lähes puolella.
 Hajanainen oppositio jäi vaille valtaa
 Opposition turhautuminen alkoi nousta pintaan vuonna 2015, jolloin oppositio voitti parlamenttivaaleissa enemmistön. Parlamentti ei ole kuitenkaan saanut esityksiään läpi, koska korkein oikeus kumosi ne. Korkeimman oikeuden tuomarit nimittää hallitus.
 Pari vuotta myöhemmin Korkein oikeus yritti viedä parlamentin päätösvallan. Se perui päätöksensä, mutta kansa oli ehtinyt jo suuttua ja lähti kaduille. Mielenosoituksissa kuoli yli sata henkilöä.
 Maduro päätti keskittää valtaa omilleen perustamalla rinnakkaisen parlamentin. Pikavaaleissa oli ehdolla pelkästään hallinnolle uskollisia "chavinisteja". Oppositio järjesti vaaleista neuvoa antavan kansanäänestyksen, jossa Maduro koki selvän tappion.
 Venezuelan oppositio on kuitenkin ollut liian hajanainen saadakseen ääntään kuuluviin.
 Lain mukaan Venezuelassa oli määrä olla presidentinvaalit 2018. Yleensä vaalit on pidetyt loppuvuodesta, mutta Maduro ilmoitti alkuvuodesta vaalien olevan toukokuussa. Näin oppositiolle ei jäänyt aikaa valmistautua ja suurin osa oppositiosta boikotoi vaaleja.
 Maduro voitti pari heikkoa vastustajaansa ja julistautui voittajaksi. Hänen uusi virkakautensa alkoi tammikuussa. Kansansuosiosta hän ei ole päässyt nauttimaan toisin kuin edeltäjänsä.
 Nicolás Maduro on johtanut Venezuelaa vuodesta 2013 lähtien. MIGUEL GUTIERREZ / EPA
 Muun muassa Yhdysvallat ja EU ilmoittivat, etteivät ne tunnusta vaaleja eivätkä Maduron presidenttiyttä.
 Jos maassa on valtatyhjiö, Venezuelan perustuslain mukaan valta kuuluu presidentistä seuraavalle eli parlamentin puhemiehelle. Näin virkaa hoitamaan julistautui  Juan Guaidó
 Trump asettui opposition tueksi
 Yhdysvallat ei ole halunnut juurikaan puuttua Latinalaisen Amerikan asioihin 2000-luvulla. Venezuelan opposition tukemisesta tuli käännekohta, kun presidentti  Donald Trump  ilmoitti tukevansa Juan Guaidóa maan väliaikaiseksi presidentiksi.
 Virpi Salojärven mukaan Trump kuuntelee asiassa latinotaustaisen republikaanisenaattorin  Marco Rubion  näkemyksiä. Rubio on vastustanut voimakkaasti Maduron hallintoa.
 Guaidón tueksi asettuivat myös monet Etelä-Amerikan valtiot kuten Brasilia, Kolumbia ja Peru. Sen sijaan Meksiko, Bolivia ja Kuuba ilmaisivat tukensa Madurolle.
 Juan Guaidó valittiin pari viikkoa sitten parlamentin puhemieheksi ja keskiviikkona hän julistautui presidentiksi. MIGUEL GUTIERREZ / EPA
 Taustalla on Salojärven mukaan Chávezin aikoinaan harjoittama öljydiplomatia, jossa ystäväpresidentit saivat öljyä edullisemmin. Kuuban Fidel Castrolla ja Chavezilla oli jopa veljellinen suhde. Kuuba sai öljyä ja lähetti lääkäreitä.
 Vasemmistolaiseen latinalaismaiden kerhoon kuuluivat Chávezin aikaan ainakin Bolivia, Equador, Argentiina ja Brasilia. Johtajien vaihduttua keskinäinen solidaarisuus on tosin paljolti hiipunut.
 Väki pakenee ulkomaille
 Venezuelan 30-miljoonaisesta väestöstä valtaosa on joutunut talouskurjuuden uhriksi.
 Suurin osa väestöstä on joutunut tinkimään jokapäiväisestä ravinnosta. Jo vuonna 2017 kerrottiin, että kolme neljästä venezuelalaisesta oli laihtunut useita kiloja vain siksi, ettei heillä ollut varaa ostaa ruokaa.
 Monet kärsivät suoranaista nälkää.
 Pula lääkkeistä on valtava ongelma. Monilla ihmisillä ei ole enää varaa ostaa tarvitsemiaan lääkkeitä. Niitä tosin ei välttämättä ole enää tarjollakaan, sillä apteekeilla ei ole varaa hankkia niitä ulkomailta.
 Tässä tilanteessa miljoonat venezuelalaiset ovat katsoneet parhaimmaksi paeta ulkomaille.
 Yle Uutisgrafiikka, lähde UNCHR
 YK:n tilastojen mukaan vuoden 2015 jälkeen noin 3,3 miljoonaa ihmistä on lähtenyt maasta. Paenneiden määrä on vertailukelpoinen esimerkiksi Syyrian sotaa paenneiden määrän kanssa.
 Suurin osa venezuelalaisista on siirtynyt naapurimaihin Kolumbiaan, Peruun ja Ecuadoriin, mutta satoja tuhansia on matkustanut myös muualle Latinalaiseen Amerikkaan, Yhdysvaltoihin ja myös Eurooppaan.
 Valtaosa etsii uutta elämää vain siirtolaisina, mutta YK:n pakolaisjärjestön mukaan noin 400 000 on hakenut pakolaisasemaa ulkomailta.
 Kaatuuko Maduro tähän?
 Venezuelan armeija on pysynyt uskollisena Madurolle. Jos armeija vaihtaa puolta, valta vaihtuu Venezuelassa.
 Korkea-arvoiset armeijan henkilöt saavat pitää asemansa ja hyötyvät nykytilasta.
 Ulkopoliittisen instituutin vanhemman tutkijan  Mikael Wigellin  mukaan armeija voi hajota kahtia.
 – Alemmilla tasoilla on kapinahenkeä. He kärsivät myös kriisistä, ja voi tulla irtiottoja.
 Wigellin mukaan Trump on tärkeässä roolissa. Yhdysvallat pystyy kiristämään sanktioita. Armeijakin kärsii, jos sanktiot lisääntyvät.
 Toisaalta lisäpakotteet haittaavat eniten jo kärsivää kansaa.
 – Muutoksen pitää lähteä venezuelalaisista, mutta he tarvitseva ulkopuolista tukea, sanoo Salojärvi.
 Hänen mukaansa on ratkaisevaa kuinka suuri köyhien kansalaisten massa nousee kapinaan. He kaikki eivät välttämättä ole vielä kaduilla.
 – Köyhille Maduron vastustus tarkoittaa ruokapakettien menettämisen riskiä, Salojärvi sanoo.
 Oleellista on sekin, saako hajanainen oppositio koottua voimansa.
 Wigellin mukaan Guaidó pyrkii vahvistamaan opposition yhtenäisyyttä korostamalla parlamentin valtaa. Aiemmat oppositiojohtajat ovat toimineet liiaksi yksin.
 Lue lisää:
 Tuntemattomuudesta Venezuelan johtoon – Kuka on Juan Guaidó?
 Tämän tiedämme Venezuelan tilanteesta nyt: Suurmielenosoitukset jatkuvat, toivo uudesta johtajasta orastaa
 Tuhannet pakenevat Venezuelasta Brasiliaan ja jäävät jumiin eristyneelle rajaseudulle – Onnekkaimpia pakolaisia lennätetään parempien työmahdollisuuksien äärelle
 Talousahdinkoa pakenevat venezuelalaiset lisäävät levottomuutta Brasilian rajoilla – "Tilanne on muuttumassa kaoottiseksi"
 Analyysi: Venezuelan kriisi syvenee päivä päivältä, eikä jatkokaudelle suuntaavan presidentti Maduron hallitsemasta maasta kannata odottaa hyviä uutisia

Kuinka kaksi itsevaltaista johtajaa saivat öljymahdin 20 vuodessa polvilleen – Mistä Venezuelan kaaos kumpuaa?


Summary: Ydinasetutkijoiden mukaan maailman on edelleen vaarallisen lähellä ydinsodan mahdollisuutta.

Tuomiopäivän kello pysyi edelleen ennätyksellisen lähellä keskiyötä. Asiasta ilmoitti tänään symbolista kelloa ylläpitävän Bulletin of the Atomic Scientists -järjestön johtokunta.
 Tuomiopäivän kello mittaa ihmisen aiheuttaman maailmanlaajuisen katastrofin todennäköisyyttä. Sitä ylläpitävät johtavat ydinaseiden, ilmaston, ja turvallisuuspolitiikan tutkijat.
 Kello ei mittaa pelkästään ydinaseiden vaan myös esimerkiksi ilmastonmuutoksen ja sodankäynnin vaikutusta ihmiskunnan tulevaisuuteen.
 Kello siirtyi viime vuonna kahta minuuttia vaille keskiyöhön. Näin lähellä tuomiopäivää kello oli ollut vain kerran aikaisemmin, vuonna 1953 Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton aloitettua vetypommien testaukset osana kylmän sodan asevarustelukilpailua.
 Tänä vuonna kellon viisarit pysyivät paikoillaan, eli se näyttää edelleen aikaa 23:58. Järjestö perusteli tuomiopäivän uhkaa ydinaseiden ja ilmastonmuutoksen yhdessä ihmiskunnalle muodostamalla uhalla.
 – Näitä kahta uhkaa pahensi tänä vuonna informaatiosodankäynnin demokratialle muodostama uhka eri puolilla maailmaa, Bulletin of the Atomic Scientists sanoi  tiedotteessaan .
 Tuomiopäivän kellon perustivat vuonna 1947 Chicagon yliopiston tutkijat, jotka olivat olleet mukana kehittämässä maailman ensimmäistä ydinasetta.
 Lue myös Rauhanliiton toiminnanjohtajan  Laura Lodeniuksen  ja Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtajan  Mika Aaltolan  vastaukset Ylen lukijoiden kysymyksiin ydinaseiden muodostamasta uhasta. Juttu luettavissa  täällä .

Viisari ei värähtänyt – Tuomiopäivän kello on edelleen kahta minuuttia vaille maailmanloppu


Summary: Olemme huolissamme ympäristöstä. Haluamme pelastaa maailman, mutta emme välttämättä liikkua luonnossa, vaikka se tekisi meille hyvää.

Vaikka kansallispuistoissa retkeileminen on viiden vuoden aikana lisääntynyt, Suomessa on yhä enemmän ihmisiä, joita luontoon meneminen ei kiinnosta.
 Ei, vaikka tutkimustulokset osoittavat vaikkapa metsän hyvää tekevät vaikutukset fyysiselle ja psyykkiselle terveydellemme: stressi lievittyy, mieliala kohenee, pulssi tasoittuu, verenpaine laskee.
 Kokkolalainen lintuharrastaja Marko Pohjoismäki ei voisi elää ilman luontoa. Hänen mielestään jo pelkkä ajatus on mahdoton.
 – Yritän päästä rannoille ja metsiin melkein joka päivä. Tarkkailen lintuja tai vaan rauhoitun ja nautin, Pohjoismäki kertoo.
 Sari Vähäsarja / Yle
 Professori Liisa Tyrväinen Luonnonvarakeskuksesta arvelee luonnosta vieraantuneiden määrän kasvavan vähitellen. Tuore tutkimusaineisto Helsingistä odottaa läpikäyntiä ja vertailua kymmenen vuotta sitten kerättyyn materiaaliin.
 – Kiinnostaa tietää, kuinka paljon enemmän nyt on heitä, joille luonnolla ei ole enää tärkeää henkilökohtaista merkitystä. Ja kuinka nopeasti tällaiset muutokset kulttuurissa syntyvät, Tyrväinen pohtii.
 Voimaantuminen
 Moni tavoittelee kiihkeästi terveyttä. Syöminen on hiottua, liikunta tehokasta ja tavoitteellista.
 Luonnossakin suoritetaan. Hiihdetään katse ladussa tavoitteellisia matkoja, juostaan sivuille vilkuilematta tehokkaita lenkkejä.
 Liikunnan kannalta hyvä homma, mutta...
 – Tutkimusten mukaan mieli hyötyy parhaiten ja stressistä palautuminen on tehokkaampaa, kun ehtii katsella ja kuunnella. Pysähtyä nauttimaan luonnon kauneudesta ja ilmiöistä, Tyrväinen kertoo.
 Kati Latva-Teikari / Yle
 Luonto elvyttää, jos sille antaa mahdollisuuden.
 Mielenterveys hyötyy, jos ihminen liikkuu luonnossa vähintään puoli tuntia pari kolme kertaa viikossa tai saman verran pidempiä luontoretkiä isommilla luontoalueilla kuukaudessa.
 – Mitä useammin ja pidempään luonnossa ollaan, sitä vahvempia elpymiskokemuksia saadaan, Tyrväinen muistuttaa.
 Pelko
 Luonnon hiljaisuus on kiehtovaa ja voimaannuttavaa, mutta osalle uhkaavaa. Luonnosta vieraantunut voi pelätä petoja, eksymistä, loukkaantumista, pimeää ja muita ihmisiä.
 – Varsinkin urbaaneilla viheralueilla voidaan pelätä, että joku vaanii ja hyökkää puskista, Liisa Tyrväinen kertoo.
 Kati Latva-Teikari / Yle
 Kokkolalainen Marko Pohjoismäki on liikkunut luonnossa koko elämänsä eikä ole koskaan nähnyt sutta tai karhua. Vihainen hirvisonni on ajanut hänet syksyllä muutamaksi tunniksi puuhun, mutta sekään ei ollut eläimen vika. Hirvi vaan toimi kiima-ajan vaistojensa mukaan eli halusi kilpailijan pois reviiriltään.
 – Oli pakko kiivetä oksille odottamaan, että aluettaan tiukasti puolustanut uros viimein ja vihdoin lähtee. Olin väärässä paikassa väärään aikaan.
 Kokemuksestaan huolimatta mies ei pelkää hirviä eikä muutenkaan luontoa.
 Kati Latva-Teikari / Yle
 Tyrväinen ja Pohjoismäki neuvovat selättämään pelkoa pala kerrallaan. Voi lähteä opastetulle luontoretkelle tai mennä metsään luonnossa liikkumaan tottuneen kanssa.
 Yksikseen retkeilevän kannattaa valita kohteeksi hyvin opastettu reitti, missä kulkee muitakin retkelijöitä.
 – Kannattaa opetella tuntemaan eläimiä ja niiden käyttäytymistä. Tieto vähentää pelkoa, Pohjoismäki neuvoo.
 Kiire
 Jatkuva ärsyketulva on uusi normaali. Pysähtyminen on yhä vaikeampaa. Kovilla kierroksilla käyvä ei pysty hetkessä rauhoittumaan.
 Heini Holopainen / Yle
 Marko Pohjoismäki kertoo levottomuuden paistavan ihmisistä luontoretkillä.
 – Ei osata enää olla paikoillaan, vaan pitää koko ajan olla liikkeessä. Kestää kauan, ennen kuin tällainen ihminen rauhoittuu, jos edes osaa enää rauhoittua, Pohjoismäki miettii.
 Professori Liisa Tyrväinen Luonnonvarakeskuksesta neuvoo unohtamaan kännykän, vaikka se mukana olisikin.
 – Luonnon mielenterveydelliset hyödyt jäävät saamatta, jos koko ajan metsäretkelläkin tuijottaa puhelinta ja somettaa. Ihmistä pitää opettaa uudelleen rentoutumaan.
 Elpyminen
 Ihminen rauhoittuu, elpyy ja kokee onnellisuuden ja tyyneyden tunteita erityisesti mielipaikassaan. Lintuharrastaja Marko Pohjoismäen sielunmaisemat löytyvät veden ääreltä, Pohjanlahden rannoilta.
 – Mielipaikkoja on niin paljon, rannoilla ja metsissä!
 Liisa Tyrväisen mukaan tutkimukset osoittavat, että kaupunkien ulkopuoliset luontoalueet vaikuttavat mielialaan tehokkaammin kuin viheralueet.
 Heini Holopainen / Yle
 Joillekin sielunmaisemaksi riittää näkymät puiston penkiltä. Tyrväisen mukaan näyttää siltä, että pienikin viheralue voi antaa ihmiselle hyvää mieltä tuottavan luontokokemuksen.
 – Urbanisoituneelle ihmiselle koristeistutukset ja hoidetut pensaat ja puut voivat riittää luontokokemukseksi.
 Toinen ääripää ovat he, joilla on vahva luontosuhde ja tiukat vaatimukset luontoympäristölleen.
 – He haluavat kokea suojeltua, alkuperäistä luontoa, jossa pitää näkyä monimuotoisuutta. He myös nauttivat tiedosta, että alueella asustaa uhanalaisia, suojeltavia kasvi- ja eläinlajeja, Tyrväinen kertoo.
 Heini Holopainen / Yle
 Professori miettii myös hiilijalanjälkeä. Autoilua halutaan rajoittaa, silti moni joutuu ajamaan autolla päästäkseen hiihtämään tai retkeilemään luontokohteeseensa.
 – Luontoa pitäisi saada lähelle ja myös säilyttää kasvukeskusten sisällä. Osa luonto- ja virkistyskäyttöön päätyneistä alueista on sellaisia, joihin ei ole voinut rakentaa, Liisa Tyrväinen sanoo.
 Hän miettii myös, mitä metsillemme tapahtuu, jos kaikkia öljyyn perustuvia materiaaleja, vaikkapa muoveja ja tekstiileitä, lähdetään korvaamaan muilla raaka-aineilla.
 – Globaalisti tarvittavan biomassan määrä on valtava, sille ei ole kattoa. Miten metsistä haluttavat erilaiset hyödyt voitaisiin paremmin tasapainottaa? Siihen tarvitaan viisautta ja kokonaisvaltaisempaa tarkastelua metsien käytöstä.


Summary: Vuonna 2014 Mudurnun pikkukaupunkiin ryhdyttiin rakentamaan yli 700 huvilan kokonaisuutta. Nyt rakennuttaja hakee oikeudelta konkurssisuojaa.

Torneilla varustetut huvilat tuovat mieleen Disneyn satulinnat, mutta tunnelma on lähempänä Handmaid´s Talea.
 Burj Al Babas on asuinalue Turkin lounaisosassa, Istanbulin ja Ankaran puolivälissä. Siellä vieri viereen rakennetut talot ovat lähes identtisiä.
 Taloja yhdistää myös se, ettei yhdessäkään niistä ole asukkaita.
 Vuonna 2014 Mudurnun pikkukaupunkiin ryhdyttiin rakentamaan 732 huvilan ja yhden ostoskeskuksen kokonaisuutta. Rakennuttajana 175 miljoonan euron projektissa toimi Sarot Group -yhtiö, joka suunnitteli ja markkinoi taloja etenkin Persianlahden raharikkaille ostajille.
 Yhden huvilan hinnaksi tuli 350 000–450 000 euroa ja kauppa kävi. Yhtiö sai lopulta myytyä 351 taloa saudisijoittajille. Kauppojen solmimisen jälkeen öljyn hinta alkoi kuitenkin laskea.
 – Jotkut kaupoista täytyi peruuttaa, kertoo Sarot Groupin hallituksen varapuheenjohtaja  Mezher Yerdelen  uutistoimisto AFP:lle.
 Samaan aikaan kun maksajat kaikkosivat, rakentamisen kustannukset Turkissa alkoivat nousta. Nyt Sarot Group on hakenut oikeudelta konkurssisuojaa, jotta se pystyisi uudelleenjärjestelemään velkansa.
 Yhtiön tavoite on, että jäihin pantu rakennushanke saataisiin päätökseen tämän vuoden aikana.
 Ulkoa talot ovat lähes identtisiä. Hinnat heiluvat puolen miljoonan tuntumassa varustetasosta riippuen. Adem Altan / AFP
 Pihat ja tiet ovat edelleen kesken. Adem Altan / AFP
 Asuntokupla paisuu
 Pohjoiseurooppalaiseen makuun Al Babasin hanke on erikoisen näköinen, mutta rakennusprojektina se ei ole aivan poikkeuksellinen. Kesken jätettyjä tai myymättömiä asuinalueita löytyy ympäri maapallon.
 Turkissa puoliväliin jääneitä rakennusprojekteja on viime vuosina alkanut esiintyä yhä enemmän. Rakennussektori supistui viime vuoden kolmannella neljänneksellä 5,3 prosenttia.
 – Kolme neljästä yrityksestä joka hakee suojaa konkurssilta tai konkurssia on rakennusyhtiöitä, sanoo taloustieteen apulaisprofessori  Alper Duman  Izmirin yliopistosta.
 Rakennussektori on toiminut viime vuosina Turkin talouden moottorina. Dumanin mukaan kasvu on kuitenkin hataralla pohjalla ja maahan on syntynyt asuntokupla.
 Apulaisprofessorin mukaan kuplasta kertoo myymättömien asuntojen suuri määrä. Viimeisen 16 vuodena aikana 10,5 miljoonasta valmistuneesta asunnosta vain kahdeksan miljoonaa on virallisesti hyväksytty käyttöön.
 – Kuplan puhkeaminen on hyvin todennäköistä, Duman arvioi uutistoimisto AFP:lle.

Disney-tyylisen kylän satulinnat ammottavat tyhjyyttään Turkissa – Sijoittajat peruivat kauppoja, kun öljyn hinta kääntyi laskuun


Summary: Ilmastoahdistusta potevat kokoontuvat nyt yhteen tuulettamaan tunteitaan.

Turussa tammikuisena lauantaina seurakunnan tiloihin on kokoontunut kymmenkunta ilmastoahdistuksesta kiinnostunutta. Työpajassa käsiteltäisiin ilmastonmuutoksen aiheuttamia tunteita. Kouluttajana toimii opettaja ja tutkija  Anna Lehtonen.
 Hän on perehtynyt muun muassa Sitralle tekemässään tutkimuksessa ilmastonmuutokseen ja tunteisiin koulussa.
 Hän tekee väitöskirjaa luovasta ja ryhmälähtöisestä ilmastokasvatuksesta sekä työskentelee opettajana Espoossa.
 Ilmastoahdistustyöpajan aluksi osallistujat istuvat piiriin ja tutustuvat toisiinsa.
 Opettaja ja tutkija Anna Lehtonen johdatti tutkimaan ilmastonmuutoksen aiheuttumia tunteita. Minna Rosvall / Yle
 – Tavoitteenamme on päästä ahdistuksesta iloon ja antaa tilaa muillekin tunteille. Tervehtikää kaikkia ja kertokaa, mistä tässä hetkessä teille tulee hyvä olo ryhmässä, opastaa Lehtonen osallistujia.
 Ventovieraiden ihmisten on ehkä vaikeaa lähteä kertomaan tunteistaan. Pienen lämmittelyn jälkeen kaikki ovat ottaneet kontaktia toisiinsa. Sen jälkeen lähdetään liikkeelle ja kävellään pitkin salia, samalla tunteita esiin etsien.
 – Emme välttämättä tiedosta tunteita, jotka vaikuttavat kehossamme koko ajan. Myös musiikin kuuntelemisella voi houkutella tunteitaan esiin, neuvoo Lehtonen.
 Ilmastoahdistuspatsas kannusti toimintaan
 Ilmastoahdistustyöpaja jatkuu seuraavaksi selkeällä tehtävällä. Osallistujien täytyy ilmaista tunteensa jollakin liikkeellä pienryhmän yhteisessä patsaassa. Noin neljän henkilön ryhmät tekevät lopulta nopeasti patsaansa.
 Ilmastoahdistustyöpajan osallistujat tekivät tunteistaan patsaan.  Minna Rosvall / Yle
 Yksi osallistujista asettuu hiihtoasentoon, sillä hän on huolissaan lumisten talvien säilymisestä ilmastonmuutoksen keskellä.
 Viivi Hamarila  ottaa samantyyppisen asennon kuin  Edvard Munckin  kuuluisassa  Huuto -taulussa.
 – Herätys, tehkää jotain ilmastonmuutoksen estämiseksi. Ihmisiä ei kiinnosta tarpeeksi se, mitä pitäisi tehdä. Pienet teot eivät enää riitä. Jos olet sammutellut valoja, kannattaisi harkita isompia toimia. Esimerkiksi kasvissyöntiä tai sitä, kannattaako enää matkustaa lentokoneilla, Viivi Hamarila sanoo.
 Nuorten mielenosoitus eduskuntatalolla antoi ajateltavaa
 Viivi Hamarila osallistui myös  nuorten mielenosoitukseen eduskuntatalon portailla  11. tammikuuta 2019. Ympäristökysymykset ovat hänelle tärkeitä. Hän oli yllättynyt, miten paljon nuoria, perheitä ja lapsia oli osoittamassa mieltään. Liian moni ei hänen mielestään kuitenkaan suostu avaamaan silmiään ennen kuin on liian myöhäistä. Siksi hän toivoo nopeita toimia.
 Ilmastoahdistustyöpajan antia Viivi Hamarila piti hyvänä.
 – Minua ahdistaa se, että kaikkein köyhimmät kärsivät eniten, esimerkiksi kehitysmaiden lapset. Tunnen, että ilmastoahdistus helpotti vähän, kun sain puhua tunteistani muiden kanssa.
 Minna Hamarila lähti tyttärensä Viivin kanssa purkamaan ilmastoahdistustunteitaan työpajaan. Minna Rosvall / Yle
 Myös Viivin äiti Minna Hamarila osallistui ilmastoahdistustyöpajaan. Hän haluaa puhua tyttärensä kanssa ympäristöasioista.
 – Me olemme kahden auton perhe maaseudulla eli kulutamme oikein urakalla. Riittämättömyyden tunne on tuttu. Täällä työpajassa nuoret antoivat toivoa. Oli meillä välillä hauskaakin ja naurettiin paljon, kertoo Minna Hamarila.
 Ilmastoahdistustunteita voidaan yhä vähätellä
 Ilmastoahdistus voi kyteä piilossa ja se voi olla syy esimerkiksi outoon alakuloon tai unettomuuteen. Suru luonnon tuhoutumisesta ja oma riittämättömyys vaikkapa lentojen vähentämisessä nousevat esiin, kun media kertoo ilmastonmuutoksen vaaroista.
 Tunnen, että ilmastoahdistus helpotti vähän, kun sain puhua tunteistani muiden kanssa.  Viivi Hamarila
 Ilmastoahdistus on tullut monelle tutuksi Anna Lehtosen työtoverin  Panu Pihkalan  kirjasta. Vuonna 2017 julkaistu  Päin helvettiä?  -kirja on auttanut ymmärtämään ympäristökysymysten aiheuttamia reaktioita.
 Ylelle syksyllä 2018 antamassaan haastattelussa  Pihkala painotti, että tunteita ei saa sysätä sivuun. Tunteet voivat pelastaa meidät.
 Anna Lehtonen on järjestänyt ilmastoahdistustyöpajoja yhdessä Panu Pihkalan kanssa muun muassa ympäristöaktivisteille. Hän kannustaa kaikkia tutkimaan tunteitaan.
 – Kyse on suuresta uhkakuvasta, joka vaikuttaa meidän kaikkien tulevaisuuteen. Herättää tunteita, kun jopa elämän jatkuminen on vaarassa. Niitä pitää päästä purkamaan ja kokemaan yhdessä, pohtii Lehtonen.
 Ilmastoahdistustyöpajassa pyrittiin purkamaan monenlaisia tunteita. Minna Rosvall / Yle
 Erityisen huolestunut Lehtonen on haavoittuvaisimmista henkilöistä. Heille ilmastoahdistus voi aiheuttaa muun muassa unettomuutta ja stressiä. Ilmastoahdistustuntemuksia saatetaan toisaalta vähätellä tai pitää varakkaan keskiluokan oikeutena.
 – Luonto ja lähiympäristö ovat tärkeitä kaikille ihmisille. Esimerkiksi viime kesän kuivuus ja sen aiheuttamat asiat vaikuttavat kaikenlaisiin ihmisiin.
 Lehtonen muistuttaa, että valinnoilla voi myös säästää rahaa. Jos on paljon muita huolia, silloin ilmastonmuutos ei ensimmäisenä ole mielessä. Omasta elämästä selviäminen on silloin ihmisille tärkeämpää.
 – Yhteisöllisyys synnyttää toivoa ja kannustaa toimintaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.

"Herätys", huusi Viivi Hamarila, 14, ilmastoahdistusta käsittelevässä työpajassa – tukahdetut tunteet voivat johtaa outoon alakuloon