Summary: Alan asiantuntija pohtii, onko välivuodesta tullut opiskelijoiden sairausloma stressistä toipumiseen.

Sosiaalisen median vaikutus nuorten jatko-opiskeluvalintoihin ja tulevaisuuden suunnitelmiin on kasvanut. Tämä selviää Nuorten tulevaisuusraportti 2019 -tutkimuksesta, johon vastasi yhteensä 14 000 nuorta.
 Nuoret saivat tutkimuksen perusteella tietoa opiskeluvalintojen tueksi sosiaalisen median kanavista erityisesti Youtubesta, Instagramista, Facebookista ja Snapchatista.
 Vanhempien ja sukulaisten, opinto-ohjaajien, oppilaitosten omien nettisivujen ja koulun omien esittelytilaisuuksisen merkitys oli pienentynyt, kun oppilaat arvioivat tietolähteiden tärkeyttä. Oma-aloitteinen tiedonhaku oli vähentynyt ja median rooli puolestaan oli kasvanut.
 Muutos ei ole pelkästään positiivinen, arvioi Talous ja nuoret TATin johtaja  Liisa Tenhunen-Ruotsalainen .
 – Sosiaalisen median kautta seurataan julkisuuden henkilöitä ja heidät nähdään esikuvina. Kanavana toimii usein Instagram. Sen kautta välittyvä maailmankuva ja tavoiteltava elämä voi olla aika armoton ja julma. Sitä kautta voivat paineet lisääntyä, hän pohtii.
 Nuorten lähipiirillä oli kuitenkin myös suuri vaikutus nuorten tulevaisuuden suunnitelmiin.
 – Hyvin hellyttävää oli se, että äiti oli tärkeä vaikuttaja erityisesti tytöillä. Myös muilla sukulaisilla ja opinto-ohjaajalla oli vaikutusta, Tenhunen-Ruotsalainen sanoo .
 Lisäksi iso vaikuttava tekijä ovat nuorten omat kokemukset työelämästä. Niitä voivat olla esimerkiksi kesätyöt tai työssäoppiminen.
 Onko välivuodesta tullut toipumisvuosi stressistä?
 Välivuoden suunnittelee pitävänsä joka kolmas nuori toisen asteen opintojen jälkeen. Määrä oli sama  viime vuonna.  Vielä muutama vuosi sitten määrä oli 20 prosenttia.
 Lukiolaistytöistä jopa 38 prosenttia aikoo pitää välivuoden. Syyksi mainitaan muun muassa lisäaika omaan alavalintaan, hengähdystauko opiskeluista ja halu saada aikaa itselle.
 Tenhunen-Ruotsalainen kertoo, että välivuodesta on tullut osa jatko-opintopolkua nuorille.
 – Työelämässä otetaan uupumuksen vuoksi sairauslomaa, joten onko välivuodesta tullut eräänlainen opiskeluun liittyvä sairausloma. Ollaan niin uupuneita ja stressaantuneita, että tarvitaan tällainen tauko toisen asteen opintojen jälkeen, hän pohtii.
 Tutkimuksen tehneen T-Median tutkimuspäällikkö  Reeta Sutinen  toteaa, että välivuoden suosion vakiintuminen ei johdu korkeakoulujen valintakriteereistä, vaan isommasta asenteiden muutoksesta.
 – Nuoret eivät todellakaan odota omannäköisen elämän alkamista eläkeikään. Yksilöllistyvä elämäntapa on tullut jäädäkseen. Uhkien sijaan tämä on yhteiskunnallinen mahdollisuus ja nuorille tulee rohkeasti tarjota monenlaisia tehtäviä ja oppimisen mahdollisuuksia jo aikaisessa vaiheessa, hän sanoo.
 Lukiolaisten ja ammattikoululaisten vastaukset täysin päinvastaiset
 Tutkimuksessa nuorille esitettiin kysymys: ”Jos olisi yksi asia, mitä voisit muuttaa koulussa, mikä se olisi?”. Vastauksista paljastui täysin päinvastaiset näkökulmat ammatillisen koulutuksen nuorilla ja lukiolaisilla.
 Ammatillisissa oppilaitoksissa halutaan enemmän käytäntöä, lisää ja parempaa opetusta, kun taas noin joka viides lukiolainen kokee pakollisten aineiden määrän liian suurena. Lukiolaiset haluavat myös vähemmän paineita ja läksyjä.
 Molempien alojen opiskelijat toivoivat lisää konkreettista työtä ja työelämätaitojen opetusta sekä ohjausta opinto- ja alavalintoihin.
 Tenhunen-Ruotsalainen pitää mielenkiintoisena sitä, että lukiolaiset toivovat kaikkea muuta vähemmän paitsi työelämälähtöisyyttä.
 – Ammattiin opiskelijat haluavat puolestaan kaikkea lisää opintoihinsa. Tulos ei yllätä, kun miettii keskustelua, jota toisen asteen koulutuksesta on käyty.
 Erityisesti ammatilliseen koulutuksen rahoitusta on vähennetty, ja  opetuksen laadusta on oltu huolissaan.
 – Mielestäni tulos kertoo myös siitä, että ammatillisen koulutuksen nuoret ovat hyvin kunnianhimoisia. He haluavat opiskella, kehittyä ja oppia. Tähän täytyy vastata.
 Kun koulu loppuu – Nuorten tulevaisuusraportti 2019 -tutkimuksen tiedonkeruu toteutettiin helmi–maaliskuussa 2019 suomalaisissa yläkouluissa, lukioissa ja ammatillisissa oppilaitoksissa. Tutkimukseen vastasi yhteensä 13 984 nuorta, joista ammatillisista oppilaitoksista oli 4 129 nuorta ja lukioista 5 165 nuorta. Tutkimuksen toteutti Talous ja nuoret TATin toimeksiannosta T-Media Oy.

Sosiaalisen median esikuvat ovat nuorelle yhä tärkeämpiä jatko-opintojen valinnassa – omien vanhempien merkitys vähentynyt


Summary: Eduskuntavaaleissa rökäletappion kärsinyt keskusta on vaarassa menettää yhden meppipaikan eurovaaleissa.

Kokoomus jatkaa eurovaalien suosituimpana puolueena, mutta eniten eurovaalikannatustaan nostaneet vihreät ja perussuomalaiset ovat aivan kintereillä.
 Kokoomuksen kannatus on laskenut edellisistä eurovaaleista, mutta hieman alle 20 prosentin kannatus riittää ykköspaikkaan Ylen Taloustutkimuksella teettämässä kannatusmittauksessa.
 Kokoomus on pitänyt Suomen suurimman europuolueen paikkaa vuoden 1999 europarlamenttivaaleista lähtien.
 Vihreät ja perussuomalaiset ovat kuitenkin noin 17 prosentin kannatuksellaan iskuetäisyydellä kokoomuksesta. Nämä puolueet ovat myös parantaneet kannatustaan eniten vuoden 2014 eurovaaleihin verrattuna.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 2 456 henkilöä. Haastattelut tehtiin 23.4.-21.5.2019. Puoluekantansa kertoi 1 271 vastaajaa. Virhemarginaali on suurimpien puolueiden osalta 2,3 prosenttiyksikköä suuntaansa. Lataa kannatusmittauksen vastausaineisto  tästä .
 Laimea äänestysinto suosii kokoomusta
 Kokoomuksen asemaa eurovaaleissa parantaa puolueen aktiivinen kannattajakunta, joka käy uskollisesti äänestämässä vaaleissa kuin vaaleissa.
 Muiden puolueiden kannattajia EU-vaaleissa äänestäminen ei innosta samalla tavalla. Äänestysaktiivisuus eurovaaleissa on tavallisesti jäänyt merkittävästi alhaisemmaksi kuin muissa vaaleissa. Edellisissä eurovaaleissa enemmistö äänioikeutetuista on jättänyt äänestämättä.
 Alhaisen äänestysaktiivisuuden takia myös kannatuksen arvioiminen on selvästi vaikeampaa kuin eduskuntavaaleissa, kertoo Taloustutkimuksen tutkimusjohtaja  Tuomo Turja .
 – Nämä ovat sellaiset vaalit, joissa suuri osa äänestäjäkuntaa tavallisesti jättää äänestämättä. Äänestämään menevät politiikan penkkiurheilijat ja suurkuluttajat.
 Äänestysaktiivisuuteen oma merkityksensä on jopa säätilalla. Aurinkoinen viikonloppu saattaa innostaa lähtemään vaalihuoneiston sijaan kesämökille.
 Kyselyssä puoluekantansa ilmoitti vain hieman yli puolet vastaajista, kun Taloustutkimuksen eduskuntavaaleja koskevissa kyselyissä kantansa ilmoittaa tavallisesti yli 60 prosenttia vastaajista.
 Keskusta vaikeuksissa myös eurovaaleissa
 Kannatusmittauksen mukaan eurovaalien suurin häviäjä olisi keskusta, jonka kannatus on sukeltanut lähes 7 prosenttiyksikköä vuoden 2014 eurovaaleihin verrattuna. Tulos tarkoittaisi keskustan meppiryhmän kutistumista kolmesta euroedustajasta kahteen.
 Keskusta käy eurovaalikampanjaa vaikeassa tilanteessa eduskuntavaalien rökäletappion jälkeen. Ehdokaslistalta puuttuvat puolueelle viime eurovaaleissa eniten ääniä keränneet  Olli Rehn ,  Paavo Väyrynen  ja  Anneli Jäätteenmäki .
 Harri Vähäkangas / Yle
 Kannatusmittauksen mukaan kokoomus säilyttäisi kolme meppipaikkaansa. Myös kokoomuksen ehdokaslistalla on iso aukko, kun viime eurovaaleissa koko Suomen ylivoimaiseksi ääniharavaksi noussut  Alexander Stubb  puuttuu joukosta.
 SDP:n ja vasemmistoliiton paikkamäärä pysyisi ennallaan, mutta RKP menettäisi ainoan meppipaikkansa. KD puolestaan ei onnistuisi näissäkään eurovaaleissa saamaan edustajaa europarlamenttiin.
 Perussuomalaisten paikkamäärä pysyisi kannatusnoususta huolimatta samana, mutta vihreät nostaisi paikkamääränsä kolmeen ja saisi näin ollen jopa kaksi lisäpaikkaa.
 Vihreille kannatusmittauksen mukaan tuleva kolmas paikka on kuitenkin erittäin epävarma, sillä viimeisten paikkojen vertailuluvut ovat hyvin lähellä toisiaan. Viimeisestä 13. paikasta kamppailevat tasaväkisesti vihreät, perussuomalaiset ja RKP.
 Ahvenanmaan äänestäjät voivat ratkaista viimeisen paikan
 Tilannetta voi lopulta vaaleissa kallistaa RKP:n suuntaan se, että puolue saa perinteisesti Ahvenanmaalta noin 10 000 ääntä. Kysely on toteutettu Manner-Suomessa eikä Ahvenanmaalta tulevia ääniä ole otettu tuloksissa huomioon.
 RKP:n meppipaikka menisi todennäköisesti europarlamentissa jatkoa hakevalle  Nils Torvaldsille .
 EU-parlamentissa saatetaan nähdä muutoksia vielä vaalien jälkeen, mikäli Britannia lähtee unionista. Silloin Suomi saa lähettää parlamenttiin vielä yhden edustajan lisää.
 Eurovaalit järjestetään tulevan viikonlopun sunnuntaina 26. toukokuuta.
 Vaalipiirinä toimii koko maa eli ehdokkaita saa äänestää kaikkialla Suomessa.
 Lue lisää:
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät  täältä .
 Tilaa Ylen  Eurooppa-kirje:  Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä  täältä.

Ylen puoluekannatusmittaus: Kokoomus eurovaaleissa suosituin puolue – vihreät ja perussuomalaiset kisaavat kakkossijasta


Summary: Yrityksille ja sen asiakkaille varastojen kasvattaminen on yksi keino varautua Britannian eroon EU:sta.

Britanniaan kauppaa tekevät yritykset seuraavat herkeämättä, miten saarivaltion mahdollinen ero EU:sta etenee. Yritykset ovat varautuneet brexitiin erilaisilla toimintavaihtoehdoilla.
 Suomalainen sahateollisuus on vientivetoista ja Iso-Britannia on perinteinen markkina-alue suomalaiselle sahatavaralle.
 Sahateollisuus ry:n puheenjohtaja ja sahakonserni Westas Groupin toimitusjohtaja  Pekka Kopra  kertoo, että brexit-tilannetta seurataan koko ajan ja asiakkaiden kanssa asiasta keskustellaan. Kopra kävi viimeksi pari viikkoa sitten työmatkalla Britanniassa.
 – Asiakas ei suoranaisesti ottanut kantaa brexitiin, mutta toivoi, että jonkinlainen ratkaisu asiasta tulee pian.
 Westaksen asiakkaat Britanniassa ovat maahantuojia, sahatavaran jakelijoita tai teollisia asiakkaita. Maahan viedään havusahatavaraa: mäntyä ja kuusta, jonkin verran menee myös höylättyä sahatavaraa.
 Sahakonserni Westas Groupin toimitusjohtaja Pekka Kopra Petra Ristola / Yle
 Mahdollinen byrokratian lisääntyminen harmittaa
 Teknologiayhtiö Telestelle sopimukseton ero olisi se huonoin vaihtoehto. Sopimuksettoman eron aiheuttamaan epävarmuuteen varaudutaan suunnittelemalla parhaita toimintavaihtoehtoja.
 Telestellä on asiakkaita ja tytäryhtiöitä Britanniassa. Brexitin vaikutukset Telesten liiketoimintaan ovat lähinnä tavarakauppaan liittyviä.
 Talousjohtaja  Juha Hyytiäisen  mukaan sopimuksettomalla erolla ei arvioida olevan merkittäviä taloudellisia vaikutuksia, mutta tulliselvitysmenettelyyn liittyvän byrokratian lisääntyminen hidastaisi liiketoiminnan ja tavarakaupan sujuvuutta.
 – Mikäli päädytään siihen, että vapaatavarakauppa ei voi jatkua ja tulliselvitysmenettely otetaan käyttöön, on se negatiivinen asia. Sillä ei kuitenkaan ole olennaisia merkittäviä taloudellisia vaikutuksia, sanoo talousjohtaja Juha Hyytiäinen.
 Telesten talousjohtaja Juha Hyytiäinen Teleste
 Eurooppa on Telesten teknologialle ja tuoteliiketoiminnalle suurin markkina-alue. Britannia on yksi merkittävä alue, jossa yhtiöllä on suuria operaattoriasiakkaita. Teleste vie Englantiin lähinnä kaapelioperaattoriverkoissa käytettäviä tuotteita. Tarkemmin talousjohtaja Juha Hyytiäinen ei avaa yhtiön maakohtaista liikevaihtoa.
 – Oletamme, että sopimuksettomassa EU-erossa tavarakaupassa sovellettaisiin niin sanottuja kolmansien maiden tullitariffeja. Tämä tarkoittaisi sitä, että valtaosa Telesten tuotteiden viennistä jatkuisi tullittomina. Kuitenkin tulliselvitysmenettelyt lisäisivät välillisiä vientilogistiikan kustannuksia ja tulliselvitysmenettely hidastaisi toimituksia asiakkaille, sanoo talousjohtaja Juha Hyytiäinen.
 Tuotteiden varastointi Britanniaan yksi vaihtoehto
 Yritykset ovat varautuneet brexitiin kasvattamalla varastojaan Britanniassa. Näin on tehnyt muun muassa  elintarvikeyhtiö Raisio , jossa yhtiön Benecol-tuotteilla on kysyntää. Tätä pohditaan myös Telestellä.
 – Tuotteiden varastointi Englantiin on yksi vaihtoehto. Tällöin toimitusvarmuus ja -nopeus asiakkaalle olisi parempi, sanoo Telesten talousjohtaja Juha Hyytiäinen.
 Sahakonserni Westas Groupin toimitusjohtajan Pekka Kopran mukaan heidän asiakkaat varautuivat jo vuoden alussa Britannian mahdolliseen EU-eroon ja kasvattivat varastojaan. Näin he varautuivat mahdollisiin toimitusten hidastumisiin. Kun tilanne brexitin ympärillä on pitkittynyt, on myös varastoja purettu.
 Jos brexit tulee, Kopra arvioi, että se vaikuttaa sahatavarakauppaan ehkä hetkellisesti. Odotettavissa on tuolloin joitain tullimuodollisuuksia.
 Westas Group vie sahatavaraa 35 maahan. Euroopan ulkopuolelle viedään paljon, kuten Japaniin, Kiiinaan ja Pohjois-Afrikkaan.
 – Englannissa rakennusteollisuus toimii pitkälti tuontisahatavaran varassa, joten tuontiakin jatkossa on ihan varmasti. Kauppaa on tehty Englantiin 300 vuotta. Tänä päivänä se on yksi vientimaa muiden joukossa, sanoo Westas Groupin toimitusjohtaja Pekka Kopra.
 Lue lisää:
 Yt-neuvotteluja, varmuusvarastoja ja jatkuvaa epävarmuutta – 3 suomalaisyhtiötä kamppailee vääjäämätöntä Brexitiä vastaan omilla keinoillaan
 Brexit toi tummat pilvet matkailun kasvun ylle – Lapin suurimman hotelliketjun ennakkovarauksissa hätyytellään jopa 20 prosentin laskua

Isoon-Britanniaan kauppaa tekevät yritykset odottavat brexit-päätöstä – sahatavaraa ja margariinia hamstrattu Suomesta brittivarastoihin


Summary: Tuoreimmat ennusteet lupailevat hajanaista ja jakautunutta EU-parlamenttia. Huomenna perjantaina äänestävät irlantilaiset.

Vakiintuneet puolueet saattavat kärsiä isot tappiot tänään sekä Britanniassa että Hollannissa, kun äänestäjät lähtevät niissä vaaliuurnille ensimmäisinä EU:ssa.
 Vaalikamppailu on ollut kiihkeää kummassakin maassa.
 Vaaleja edeltävänä iltana Hollannin televisiossa nähtiin vielä  kiistanalainen  vaaliväittely, jossa keskustelivat vain kaksi viime vaalit voittaneen oikeistopuolueen puheenjohtajaa.
 Muut puolueet syyttivät niitä vaaliväittelyn junailusta muiden selän takana.
 Hollannin pääministeri  Mark Rutten  liberaalikonservatiivinen Vapauden ja demokratian kansanpuolue VVD taistelee parlamenttipaikoista oikeistopopulistisen Foorumi demokratialle -puolueen kanssa.
 Thierry Baudet'n  Foorumi demokratialle  rynni yllätysvoittoon  alkukevään maakuntavaaleissa. Baudet muun muassa ajaa Hollannin eroa EU:sta eli Nexitiä.
 Hollantia kohahdutti juuri vaalien alla  paljastus , että maan oikeusministeriössä on piiloteltu tilastoja turvapaikanhakijoiden tekemistä rikoksista. Valtiosihteeri joutui eroamaan.
 Tapauksen ennakoidaan satavan oikeistopopulistien laariin vaaleissa.
 Brexit-puolueen johtaja Nigel Farage puhui kannattajilleen tiistai-iltana Lontoossa. Andy Rain / EPA
 Britanniassa puolestaan brexit-puolue  näyttää nappaavan  jopa kolmanneksen äänistä.
 Britit pääsevät näyttämään kantansa pahasti takkuilevaan EU-eroon äänestämällä jäsenyyttä kannattavia tai sitä vastustavia ehdokkaita. Vaalit ovatkin siellä eräänlainen brexit-kansanäänestyksen korvike.
 Vaalivoittoa ennustetaan myös liberaalidemokraateille, jotka haluavat  pysäyttää brexitin . LibDemin vaalilause on "Bollocks to Brexit", jonka voisi kääntää suomeksi "Paskat brexitistä".
 Uusia puolueita nousee
 Asetelma on samankaltainen monessa muussakin EU-maassa. Vakiintuneiden puolueiden ennustetaan kärsivän tappioita siellä täällä.
 Tuloksena on todennäköisesti aiempaa hajanaisempi ja pirstoutuneempi parlamentti. Siitä asti kun parlamentti valittiin ensimmäisen kerran vaaleilla vuonna 1979, konservatiivien EPP ja sosialidemokraattien S&D ovat hallinneet parlamenttia.
 Nyt näyttää, että ne eivät pysty näiden vaalien jälkeen enää muodostamaan enemmistöä. Ne saattavat ennusteiden mukaan menettää yhteensä  liki sata paikkaa  751-jäsenisessä parlamentissa.
 Liberaalidemokraateille ennustetaan vaalivoittoa Britanniassa. Kuvassa keskellä puolueen puheenjohtaja Vince Gable. Will Oliver / EPA
 Esimerkiksi parlamentin liberaaliryhmä Alde saattaa saada parlamenttiin yli sata edustajaa eli 38 edustajaa nykyisten 67:n lisäksi.
 Lisäys johtuu ennen kaikkea siitä, että Alde liittyy yhteen Ranskan presidentti  Emmanuel Macronin  uuden Renessanssi-vaalilistan kanssa. Tuohon ryhmään liittynevät myös Britannian liberaalidemokraatit siihen asti, kunnes brexit toteutuu.
 Uuden Alden ennakoidaan nousevan parlamentin  kolmanneksi suurimmaksi  EPP:n ja S&D:n jälkeen. Sen valta kasvaa ennen kaikkea sen ansiosta, että siitä tulee tärkeä vaa'ankielipuolue, kun parlamentissa haetaan enemmistöä.
 Myös vihreille sekä populisteille ja erilaisille ääriryhmille ennakoidaan vaalivoittoa. Vihreät saisivat viisi paikkaa nykyisten 50:n lisäksi ja ääriryhmät voisivat kasvaa yhteensä noin 180 paikkaan.
 Seuraavaksi vuorossa Irlanti perjantaina
 Britit alkavat äänestää torstaiaamuna yhdeksältä ja hollantilaiset puoli yhdeksältä Suomen aikaa. Hollannin osalta ovensuukyselyjen tuloksia saadaan myöhään illalla. Britannian tulos julkaistaan vasta sunnuntaina, kun kaikissa maissa on äänestetty.
 Perjantaina vaaliuurnille lähtevät irlantilaiset ja lauantaina latvialaiset, tsekit, slovakialaiset ja maltalaiset.
 Sunnuntaina eurovaalit pidetään muissa EU-maissa. Parlamentti julkaisee kello seitsemältä Suomen aikaa tulosennusteen niistä maista, joissa äänestys on päättynyt. Yhdeksältä illalla saadaan tulosennuste koko EU:sta.
 Italiassa äänestys tosin päättyy vasta puoliltaöin Suomen aikaa.

Britannia ja Hollanti aloittavat äänestämisen tänään – kaikkien aikojen mullistavimmat EU-vaalit kuumentavat tunteita kanaalin molemmilla rannoilla


Summary: Kun Tiia Forsström alkoi myydä seksiä, hän yllättyi miten paljon asiakkaat hakevat jotain muuta kuin seksiä. Nyt hän haluaa muuttaa kielteistä mielikuvaa seksityöstä. Jutun lopussa sana on vapaa: kysy meiltä seksityöstä.

Aurinkoisena alkukesän päivänä tavallisen espoolaisen omakotitalon eteen kurvaa tavallinen henkilöauto. Siitä astuu pihalle tavallinen keski-ikäinen pariskunta,  Tiia Forsström  ja hänen aviomiehensä  Jouni . Heillä on käsissään tavallisia ostoksia, maitoa ja talouspaperia. He tervehtivät pahoitellen josko olemme kuvaajan kanssa joutuneet odottamaan pitkään.
 Tavallisuudesta poikkeavaa tässä arkipäiväisessä kohtaamisessa on yksi asia: Forsströmit ovat seksityöntekijöitä ja ylpeitä siitä.
 Aloite seksityöhön ryhtymisestä tuli Tiialta. Ajatus oli kiehtonut häntä jo pitkään, mutta toiminnaksi se muuttui vasta kun hän löysi kumppanikseen seksityöhön myös myönteisesti suhtautuvan Jounin.
 – Syyt seksityön aloittamiseen olivat täysin itsekkäät. Olin vain utelias kokeilemaan alaa, Tiia kertoo.
 Seksityössä on kyse paljon muustakin kuin seksistä
 Seksityöhön heittäytyminen noin neljä vuotta sitten yllätti hänet monin tavoin. Ensinnäkin tavallinen espoolaisrouva tajusi löytäneensä unelmatyönsä.
 – Nautin seksityöstä monin tavoin. Heti ensimmäisistä asiakaskohtaamisista lähtien huomasin, että minulla on sellaisia taitoja, joita työssä voi hyödyntää ja minä nautin ihmisten kohtaamisesta sekä monenlaisesta seksistä.
 Tietokirjailijana jo aiemminkin kunnostautunut Tiia Forsström on nyt julkaissut kirjan  Ammattirakastaja  (Like), joka kertoo hänen ja kollegoidensa seksityöhön liittyvistä kokemuksista. Tuomalla esiin aikuisten välistä vapaaehtoista seksityötä, johon ei liity hyväksikäyttöä, pakottamista tai ihmiskauppaa, kirjailija haluaa laajentaa mielikuvaa seksityöstä.
 Tiia Forsströmin mukaan moni asiakas tulee seksityöntekijän luokse hakemaan hyväksyntää ja nähdyksi tulemista. Henrietta Hassinen / Yle
 Hänellä itselläänkin oli aluksi ennakkoluuloja seksin ostajista. Asiakkaiden kohtaaminen muutti hänen ajatuksiaan hyvin pian.
 – Yllätyin siitä, että asiakaskohtaamisissa on kyse myös paljon muusta kuin seksistä. On kyse läsnäolosta, keskustelusta ja ihmisten näkyväksi tulemisesta.
 Nähdyksi tuleminen voi olla asiakkaalle voimauttavaa
 Alkutaipaleen kokemukset ihmisten tarpeesta tulla nähdyiksi ja saada neuvoja seksuaalisuuteensa kiehtoivat Forsströmiä niin paljon, että hän lähti kouluttautumaan seksologian alalle. Hän valmistuu pian seksuaaliterapeutiksi.
 – Seksityö sillä tavoin kuin minä sitä teen, sisältää paljon neuvonnallista läsnäoloa.
 Hän korostaa, että seksuaaliterapia on eri asia kuin seksityö. Niihin molempiin kuitenkin sisältyy kohtaamisen sekä kuulluksi ja nähdyksi tulemisen elementtejä, jotka voivat auttaa asiakasta hahmottamaan omaa identiteettiään ja olla siten voimauttavia ja eheyttäviä.
 – Molemmissa keskiössä on asiakas, jolla on lupa olla kokonainen ja tulla kohdatuksi juuri sellaisena kuin on. Hän voi puhua juuri niistä asioista, jotka hänelle ovat tärkeitä. Minä olen siinä tilanteessa häntä varten.
 Seksialan yrittäjä Tiia Forsström kokee löytäneensä unelma-ammattinsa. Henrietta Hassinen / Yle
 Tapaamisissa joku saattaa vihdoin uskaltaa toteuttaa fetissiä, jota on hävennyt vuosikaudet. Joku toinen liikuttuu siitä, että ensimmäistä kertaa toinen ihminen kehuu hänen vartaloaan. Tai koskettaa tavalla, jota asiakas on aina salaa toivonut. Asiakkaitaan ajatellessaan Forsström hieman herkistyy.
 – Parhaimmat kokemukseni ovat sellaisia vakioasiakkaiden kanssa kuljettuja prosesseja, joiden kuluessa näkee miten ihminen uskaltautuu olemaan täysin oma itsensä. Silloin minulla kulkevat kylmät väreet selkäpiissä.
 Seksityöstä ja sen eri puolista pitää puhua
 Tiia Forsström ei helposti istu siihen mielikuvaan, joka meillä usein seksityöläisistä on. Hän on korkeasti koulutettu, yhteiskunnallinen vaikuttaja ja feministi. Hänen ei ole pakko tehdä seksityötä elääkseen. Hän on monin tavoin hyvin kaukana ihmiskaupan tai muun hyväksikäytön uhrista, jollaiseksi me usein seksityöntekijät miellämme.
 Forsströmin mukaan seksityöntekijöissä on kuitenkin paljon hänen kaltaisiaan keskiluokkaisia ja koulutettuja naisia. Se, mikä hänet todella erottaa muista, on avoimuus. Omalla nimellään ja kasvoillaan julkisuudessa esiintyviä seksityöntekijöitä on erittäin vähän. Mistä näin rohkea valinta?
 – Koska olen liian laiska elämään kaksoiselämää, Forsström sanoo ja nauraa päälle hersyvää nauruaan.
 Sitten hän vakavoituu, ja kertoo valinneensa kaapista tulon yhdessä Jounin kanssa ja tarkkaan sen seurauksia miettien. He tiesivät, etteivät heille läheisimmät ihmiset järkyttyisi asiasta. Avoimuuden valitseminen tuntuu yhä oikealta ratkaisulta.
 – Minulle on ollut eheyttävä kokemus saada olla minä itse myös seksityöntekijänä. Olen kaikissa rooleissani ihan sama nainen, ihan sama ihminen.
 Näyttävät korkokengät ovat osa Tiia Forsströmin ammattia. Henrietta Hassinen / Yle
 Forsström tekee omalla avoimuudellaan työtä seksityöhön liitetyn stigman eli häpeäleiman poistamiseksi. Seksi- ja erotiikka-alalla toimivien oikeuksia ajavan Pro-tukipisteen toiminnanjohtaja  Jaana Kauppinen  muistuttaa, että stigma pakottaa monet salaamaan työnsä, vaikka he tekisivät sitä omasta valinnastaan ja vapaaehtoisesti.
 – Kyllä huoran leima on varsinkin naisille vahvasti yhteiskunnasta ulossulkeva häpeäleima, joka estää ihmisiä avoimesti vaatimaan oikeuksiaan, Kauppinen sanoo.
 Amnesty kannattaa seksityön dekriminalisointia
 Seksin myyminen ja ostaminen on Suomessa laillista. Monet sen mainostamiseen ja järjestämiseen liittyvät toimet ovat kuitenkin rangaistavia.
 Kun kauppaa käydään täysin tai osittain salassa, lisääntyvät turvallisuusriskit. Tämän takia muun muassa ihmisoikeusjärjestö Amnesty International on pari vuotta sitten ottanut kantaa seksityön dekriminalisoinnin puolesta. Amnesty ei tuomitse, mutta ei myöskään kannusta seksityöhön.
 – On selvää, että seksityön rangaistavuus johtaa suoraan sitä tekevien ihmisten ihmisoikeuksien loukkaamiseen. Rangaistukset eivät ole hyväksyttävä keino yrittää lopettaa seksityön tekeminen, selittää Amnesty Internationalin lakimies  Jaime Todd-Gher  sähköpostitse.
 Todd-Gher painottaa, ettei dekriminalisointi missään nimessä sisällä rikollisten tekojen laillistamista. Seksityöhön liittyvä hyväksikäyttö, väkivalta ja ihmiskauppa pysyvät rangaistavina.
 Ongelmalähtöisen näkökulman katveeseen jää tavallisten ihmisten tavallinen, vapaaehtoinen seksityö. Tähän Tiia Forsström toivoo kirjansa osaltaan tuovan muutosta.
 – Ensisijainen viestini on, että seksin myymisestä ja ostamisesta voi puhua ihan oikeilla sanoilla, ja omilla kasvoillaan. Toinen viestini on, että seksipalveluiden myymiseen on mahdollista suhtautua työnä, jolloin myös haittoihin voitaisiin puuttua lainsäädännöllä.
 Haastattelu espoolaisen omakotitalon pihalla loppuu. Forsström naurahtaa vapautuneesti ja varoittaa kompastumasta jaloissamme oleviin vasta leikattuihin pensaiden taimiin. Hän pohtii lounasta ja keskustelee miehensä kanssa kuin kuka tahansa tavallinen pariskunta. Näin tavallinen on yksi suomalainen ammattirakastaja.
 Lue seuraavaksi :
 Ina Mikkolan kolumni: Asiat, jotka jokaisen tulisi ymmärtää seksityöstä – Muutos alkakoon huorittelusta
 Miesseuralainen Tomi myi seksiä kymmenen vuotta: "Halukas nainen on yhä jonkinlainen tabu"
 Seksityötä tekevät miehet jäävät yksin ajatustensa kanssa – Ongelmat samoja kuin naisilla
 Mitä sinä olet aina halunnut tietää seksityöstä? Lähetä kysymyksesi  Paula Tiessalolle . Me vastaamme parhaisiin kysymyksiin Tiia Forsströmin kanssa.

Tiia myy seksipalveluja ja on unelmatyössään:  ”Tunnen kylmiä väreitä, kun asiakas uskaltautuu olemaan oma itsensä”


Summary: Alaryhmien työn valmistumista seuraa vaikein vääntö: mistä rahat?

Hallitusneuvottelujen alkuperäinen aikataulu näyttää venyvän. Työryhmien tulosten piti olla valmiina jo tähän mennessä, jolloin hallitusohjelma olisi viimeistelty perjantaina. Näin ei taida käydä.
 Hallitusneuvottelija  Antti Rinne  (sd.) kertoi keskiviikkona, että hallitusneuvottelut venyvät tulevaan viikkoon. Uutta takarajaa neuvottelujen päättymiselle hän ei kuitenkaan antanut.
 Keskiviikkona tihkui tietoja, joiden mukaan joillekin alaryhmille oli annettu pohdintojen takarajaksi myöhäinen keskiviikkoilta. Siihen Rinne ei sanonut juuta eikä jaata, josko tällainen ukaasi olisi annettu.
 Selvältä on alkanut kuitenkin näyttää, että esimerkiksi veropolitiikka-alaryhmän esitys ei olisi vielä valmistumassa.
 Tässä onkin yksi hallitusohjelmaväännön kipupisteistä. Talouspuitteista on ollut jatkuvaa epätietoisuutta ja vielä vähemmän on tihkunut tietoa siitä, kuinka kaikki rahoitetaan.
 Asiakysymyksiin Rinne ei ole juuri antanut vastauksia ja neuvottelujen kulusta on saatu tietoja vain aika yleisinä luonnehdintoina palaverien tunnelmasta ja aikatalusta.
 Sen verran Rinne kertoi edistymisestä keskiviikkona, että rahoitusraami ja verotuskysymykset ovat lähes selvillä.
 – Nyt koittaa vaikein vaihe, eli kaiken sovittaminen yhteen, hän sanoi.
 Joko torstai tuo tullessaan jykevämpää informaatiota hallituohjelmasta? Sitä Rinteeltä jo perinteisesti tivataan aamutuimaan kello 09.00 aikoihin Helsingin Säätytalon portaikon alapäässä.
 Yle seuraa tapahtumien etenemistä tässä artikkelissa. Klikkaamalla jutun kuvaa pääsee seuraamaan suoraa lähetystä Säätytalosta.
 Lue myös:
 Antti Rinne: "Rahoitus ja verotus lähes selvillä" – hallitusneuvottelut venyvät ensi viikkoon, Rinne hiiltyi toimittajan kysymykseen
 Rinteen mukaan seuraava hallitus ei leikkaa, vaan lisää tuntuvasti menoja – HS: Uusi hallitus lisäämässä pysyviä menoja miljardilla
 Tyly arvio hallitusneuvottelujen sisäpiiristä: Johtajuus puuttuu, menot kattavista tuloista ei vielä tietoakaan

Mitkä asiat venyttävät hallitusohjelman syntymistä ja kuinka pitkään – Yle seuraa hallitusneuvottelujen etenemistä


Summary: Aiemmista presidenteistä poiketen Donald Trump on kieltäytynyt julkistamasta tietoja veroistaan.

Yhdysvalloissa kongressi saattaa päästä uuden lain myötä käsiksi ainakin osaan presidentti  Donald Trumpin  verotietoja jopa ilman hänen suostumustaan.
 Trumpin kotiosavaltion New Yorkin parlamentti on hyväksynyt lain, joka mahdollistaa verotietojen antamisen kongressille, jos luovuttamiselle on olemassa määritelty ja pätevä laillinen tarkoitus. Voimaantulo vaatii vielä osavaltion kuvernöörin  Andrew Cuomon  hyväksynnän. Cuomo on demokraatti ja tunnettu Trumpin kriitikko, joten hänen odotetaan allekirjoittavan lain.
 Toisin kuin muut viime vuosikymmenien presidentit ja presidenttiehdokkaat, Donald Trump on kieltäytynyt julkistamasta verotietojaan. Trump on vedonnut jo ennen vuoden 2016 presidentinvaaleja siihen, että Yhdysvaltain verovirasto IRS on tarkastanut hänen verotietojaan, eikä niitä voi julkaista.
 Presidentin toimista meneillään useita tutkintoja
 Kongressi on kiinnostunut verotiedoista, koska se tutkii Trumpin mahdollista verovälttelyä ja liiketoimia. Demokraateilla on enemmistö kongressin edustajainhuoneessa, ja se on antanut heille vallan aloittaa useita tutkintoja presidentin toimista.
 Aiemmin tässä kuussa edustajainhuoneen demokraatit haastoivat valtiovarainministerin  Steven Mnuchinin  kuultavaksi Trumpin verotietojen pimitykseen liittyen. Lisäksi valiokunta haastoi kuultavaksi veroviraston asiamiehen  Charles Rettigin .
 Kongressin valiokunta pyysi aiemmin nähtäväkseen Trumpin viime vuosien verotietoja tutkintaansa varten. Mnuchin ilmoitti viivyttelyjen jälkeen, etteivät viranomaiset voi luovuttaa tietoja, sillä vaatimukselta puuttui hänen mukaansa laillinen perustelu.
 New York Times paljasti yli miljardin tappiot
 New York Times  kertoi tämän kuun alkupuolella Trumpin verotietojen paljastavan, että hän hävisi liiketoimillaan 1,17 miljardia dollaria vuosikymmenen aikana. Lehti oli saanut haltuunsa Trumpin verotietoja vuosilta 1985–1994.
 Tiedoista selvisi, että Trumpin tappiot näyttävät olleen suurimpia USA:n veronmaksajien joukossa. Tappioiden suuruudesta kertoo jotain se, että vuosina 1985–1994 hän ei joutunut maksamaan tuloveroa kahdeksaan vuoteen. Lehden tiedoista ei tosin selviä, onko Yhdysvaltain veroviranomainen myöhemmin vaatinut korjauksia Trumpin verotukseen.
 Trump nimitti tietoja tarkoitushakuisiksi valeuutisiksi. Hänen mukaansa tulokset oli vain saatu näyttämään tappiollisilta verotussyistä. Trumpin mukaan lähes kaikki 1980- ja 1990-luvuilla kiinteistöbisnestä tehneet tekivät samoin.
 Lue myös:
 Presidentti Trump ja alahuoneen puhemies Pelosi nokittelevat jälleen Yhdysvalloissa  (22.5.)

Uusi laki saattaa tuoda kongressille pääsyn presidentti Trumpin verotietoihin


Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Japanilainen elektroniikkayhtiö Panasonic keskeyttää liiketoimet kiinalaisen teknologiajätin Huawein kanssa, kertoo Panasonicin tiedottaja.
 Tiedottajan mukaan yhtiö on lopettanut kaiken liiketoiminnan Huawein ja kaikkien sen tytäryhtiöiden kanssa. Asiasta on lähetetty Panasonicin työntekijöille sisäinen ohje.
 Panasonic on muun muassa toimittanut komponentteja Huaweille.
 Huawei on ajautunut ahdinkoon sen jälkeen, kun Yhdysvallat käytännössä asetti sen turvallisuussyihin vedoten kieltolistalle, joka estää sitä ostamasta yhdysvaltalaista tekniikkaa ilman erillistä hyväksyntää.
 Keskiviikkona brittiläinen ARM  lopetti yhteistyön Huawein kanssa . ARM noudattaa Yhdysvaltojen asettamaa kieltoa, jonka mukaan Huaweille ei pidä toimittaa tavaraa.
 Lue myös:
 Huaweiltä katoaa kumppanit – nyt lähti siruvalmistaja ARM  (22.5.)
 Huawei rauhoittelee huolestuneita: Gmailia voi käyttää kuten ennenkin, tietoturvapäivitykset eivät lopu – 5 kysymystä puhelinkiistasta (21.5.)
 Yhdysvallat lykkää kolme kuukautta Huawein vientikieltoa  (21.5.)
 Suomalaisasiantuntija kommentoi Huawein ja USA:n tietoverkkokiistaa: "Syyttömiin käyttäjiin iskevä temppu on raju toimenpide" (20.5.)

Panasonic lopetti liiketoimet Huawein kanssa


Summary: Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker uskoo, että Britannian EU-erolle voi vielä tulla uusi takaraja lokakuun viimeisen päivän jälkeenkin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  pitää populistipuolueita uhkana Euroopan solidaarisuudelle, mikä on hänen mukaansa EU:n tärkein tavoite.
 – Nämä populistit, nationalistit, tyhmät nationalistit ovat rakastuneita omiin maihinsa. He eivät pidä niistä, jotka tulevat kaukaa. –– Meidän tulee olla solidaarisia niille, jotka ovat meitä huonommassa tilanteessa, Juncker sanoo  CNN :lle antamassaan haastattelussa.
 Kansallismielisille puolueille on odotettu voittoa toukokuun eurovaaleissa pitkin kevättä. Junckerin mukaan negatiivisia joukkoja on aina helpompi saada liikkeelle kuin positiivisia.
 Brexit voi vielä venyä
 Juncker kertoo turhautuneensa brexit-vääntöön ja sanoo, että Britannian EU-erolle voi vielä tulla uusi takaraja lokakuun viimeisen päivän jälkeenkin.
 – Olen kyllästynyt, koska odottelemme vain seuraavaa jatkoaikaa. En pidä siitä, että briteille tuntuu olevan tärkeämpää saada uusi pääministeri kuin saada aikaan sopu.
 Junckerin mukaan Britannian pääministeri  Theresa May  on ihminen, joka tietää, miten asioita tehdään, mutta ei vain saa niitä tehtyä.
 – Pidän hänestä hyvin paljon. Hän on sitkeä tapaus, Juncker kuvaili jälleen  erokohujen keskellä kamppailevaa  Mayta.
 Lue myös:
 Ruotsissa tehtiin rikosilmoitus ahdistelusta ruotsidemokraattien kärkiehdokasta vastaan  (21.5.)
 ”Riitelevä aviopari, joka pysyy yhdessä”  –  Viisi kysymystä EU:n ja Yhdysvaltain eriskummallisesta suhteesta (21.5.)
 Äänestäjiä johdetaan vaalien alla harhaan värikkäillä valheilla – "Meidän on taisteltava totuuden puolesta"  (21.5.)

Juncker CNN:lle: "Tyhmät nationalistit" ovat uhka Euroopan solidaarisuudelle


Syyskuun 2001 terrori-iskujen jälkeen Afganistanissa vangiksi jäänyt  John Walker Lindh  vapautuu torstaina vankilasta Yhdysvalloissa. Lindh myönsi taistelleensa talebanien riveissä ja sai 20 vuoden tuomion liikkeen tukemisesta.
 "Amerikkalaistalebanina" tunnettu Lindh on sanonut katuvansa ja tuominnut terrorismin. Julkisuuteen vuotaneiden viranomaisraporttien mukaan hän kuitenkin tukee yhä ääri-islamilaisuutta.
 Lindh joutuu ehdonalaisessa vapaudessa tarkkaan valvontaan. Hän ei esimerkiksi saa hankkia internetyhteyttä ilman lupaa eikä keskustella netissä millään muulla kielellä kuin englanniksi.

"Amerikkalaistaleban" John Walker Lindh vapautuu vankilasta


Summary: Suomalaisten vierastaistelijoiden lapsia on maailmalla ainakin kolmekymmentä.

YK:n lastenjärjestön Unicefin mukaan jopa 30 000 vierastaistelijoiden lasta elää järkyttävissä oloissa leireillä, säilöönottokeskuksissa ja orpokodeissa Syyriassa, Irakissa ja muualla.
 UNICEF arvioi pelkästään Syyriassa olevan lähes 29 000 ulkomaalaista lasta, joista suurin osa on alle 12-vuotiaita. Noin 20 000 lasta on kotoisin Irakista, ja yli 9000 lasta noin 60 muusta maasta. Heidän lisäkseen noin 1000 vierastaistelijan lapsen uskotaan olevan Irakissa.
 – Nämä lapset ovat kahdesti hylättyjä. Heidän omat yhteisönsä hyljeksivät heitä ja nyt myös valtiot tekevät samoin. Lasten kuuluu saada peruspalveluita, sekä päästä takaisin omaan maahansa. Valtioiden on otettava selkeämmät askeleet ratkaistakseen nämä juridiset, logistiset ja poliittiset haasteet, toteaa UNICEFin pääjohtaja  Henrietta Fore  järjestön tiedotteessa.
 Suurin osa lapsista on syntynyt Isiksen hallitsemilla alueilla tai matkustanut sinne vanhempiensa kanssa. Loput, jotka ovat pääosin poikia, on joko manipuloitu tai pakotettu henkensä uhalla liittymään aseellisiin joukkoihin.
 Suomesta ainakin 30 vierastaistelijan lasta
 Suomen UNICEFin ohjelmajohtaja  Inka Hetemäki  sanoo tiedotteessa, että Suomella olisi kaikki edellytykset huolehtia noin kolmestakymmenestä suomalaisten vierastaistelijoiden lapsesta.
 – Meillä on toimiva lastensuojelujärjestelmä, ja mekanismit tarvittaessa myös äärimmäiseen keinoon eli lapsen huostaanottoon. Suomessa on myös sodan traumatisoimille lapsille erikoistunutta hoitoa, Hetemäki sanoo.
 Myös uusi lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen   vaatii Suomea järjestämään suomalaisten vierastaistelijoiden lapset kotimaahan turvaan .
 – Nähdäkseni näillä lapsilla on samat oikeudet erityiseen suojeluun kuin kaikilla muillakin suomalaislapsilla. Tulisi selvittää, suostuvatko vanhemmat lastensa siirtoon, ja jos eivät, on harkittava tahdonvastaisia toimenpiteitä, Pekkarinen sanoi Uutissuomalaisen haastattelussa.
 Suomessa suojelupoliisilla on tiedossa Syyriasta takaisin Suomeen haluavia vierastaistelijoita lapsineen.  Sisäministeriö on arvioinut , että Suomesta Syyrian ja Irakin kriisialueelle on lähtenyt noin 80 aikuista. Heistä naisia oli noin 20 ja heillä on mukanaan noin 30 lasta. Lisäksi alueella on syntynyt ainakin kymmenen lasta.
 Lue myös:
 Uutissuomalainen: Lapsiasiavaltuutettu toisi Isis-taistelijoiden lapset Suomeen  (11.5.)
 Syyriaan ja Irakiin lähti Suomesta 80 jihadistia, mukana 20 naista – näppäinterrorismia ja lastenhoitoa Isisin hyväksi    (3.4.)
 Amnestyn pääsihteeri vierastaistelijoiden perheistä: "Tuokaa kansalaisenne takaisin"   (6.3.)
 Isisin kalifaatista kotiin haikaileva "Sanna" videolla: "Pystyn elämään normaalia elämää Suomessa"  (6.3.)

Unicef: Jopa 30 000 vierastaistelijoiden lasta elää järkyttävissä olosuhteissa


Yhdysvalloissa kolme vuotta sitten päätetty uudistus 20 dollarin setelin kuvasta lykkääntyy ainakin kahdeksalla vuodella kertoo  CNBC  verkkosivuillaan.
 Uuden kaksikymppisen oli määrä nähdä päivänvalo ensi vuonna. Presidentti  Barack Obaman  toisella kaudella  siihen päätettiin laittaa  1800-luvulla vaikuttaneen vapaustaistelijan  Harriet Tubmanin  kuva. Tubman olisi ollut ensimmäinen afrikkalais-amerikkalainen ihminen Yhdysvaltain dollarisetelissä.
 Lisäksi Tubman olisi ollut ensimmäinen nainen yli sataan vuoteen yhdysvaltalaisessa paperirahassa. Uuden setelin julkistus olisi juhlistanut naisten äänioikeuden sataa vuotta Yhdysvalloissa. Naiset saivat Yhdysvalloissa äänioikeuden vuonna 1920.
 Tällä hetkellä 20 dollarin setelin etupuolella on Yhdysvaltain seitsemännen presidentin  Andrew Jacksonin  kuva. Hänet oli tarkoitus siirtää setelin toiselle puolelle.
 Valtiovarainministeri  Steven Mnuchinin  mukaan kaksikymppisen suunnitteluprosessia on lykätty, eikä uusia kuvia tule käyttöön ennen vuotta 2028.
 – Suurin syy tähän on rahanväärennösongelmat. 10:n ja 50:n dollarin setelit uusitaan ensin, Mnuchin sanoi Yhdysvaltain finanssipalvelualan komitean kuulemisessa.
 Presidentti  Donald Trump  arvosteli kampanja-aikanaan Tubmanin kuvapäätöstä "puhtaasti poliittiseksi korrektiudeksi". Hänen mukaansa Tubmanin olisi pitänyt päätyä kahden dollarin seteliin.
 Kahden dollarin setelissä on Yhdysvaltain kolmannen presidentin  Thomas Jeffersonin  kuva.
 Lue myös:
 Orjuutta vastaan taistellut tummaihoinen Harriet Tubman 20 dollarin seteliin  (21.4.2016)

Uuden 20:n dollarin setelin lanseerausta lykätään – setelissä oli tarkoitus olla orjuutta vastaan taistelleen Harriet Tubmanin kuva


Summary: Puolueen nuorisojärjestö julkaisi viikonloppuna twiitin, jonka voi tulkita kiihottamisena kansanryhmää vastaan.

Rikosoikeuden professori  Matti Tolvanen  Itä-Suomen yliopistosta arvioi, että perussuomalaisten nuorisojärjestön Twitterissä julkaisema vaalimainos saattaa täyttää rikoksen tunnusmerkit.
 Tolvasen mukaan twiitin voi tulkita kiihottamisena kansanryhmää vastaan.
 – Syntyy selvä mielleyhtymä, että on ongelma, jos on tietynnäköisiä ihmisiä Suomessa. Siinä panetellaan ihonväriä eli tummaihoisia ihmisiä, Tolvanen arvioi.
 Perussuomalaiset Nuoret jakoi viikonloppuna Twitter-tilillään kuvan tummaihoisesta pariskunnasta, joka pitelee sylissään vauvaa. Kuva on peräisin Euroopan parlamentin sivuilta.
 Järjestön kirjoittamassa saatetekstissä sanotaan, että "äänestä perussuomalaisia, jos et halua että Suomen tulevaisuus näyttää tältä".
 Lain mukaan kansanryhmää vastaan kiihottamisen  kriteerit täyttyvät , jos asettaa yleisön saataville tiedon, mielipiteen tai muun viestin, jossa uhataan, solvataan tai panetellaan esimerkiksi ihonvärin juuri perusteella.
 Tolvasen mukaan kuvan ja tekstin yhdistäminen voi täyttää rikoksen tunnusmerkistön, vaikka ne olisivat peräisin eri lähteistä.
 – Kyllä niitä pitää yhdessä tulkita, siitä tulee se viesti. Ei sillä ole mitään merkitystä, missä kuva on otettu, Tolvanen sanoo.
 Hän toivoo, että valtakunnansyyttäjä selvittäisi, onko rikostutkintaan aihetta.
 – Näkisin hyvänä, että otetaan kantaa siihen, ylittääkö tämä tapaus tutkintakynnyksen, Tolvanen sanoo.
 Perussuomalaisten nuorisojärjestöä uhkaa myös valtionavun epääminen vaalimainostempauksen takia.
 Uusi Suomi  kertoi tänään, että mukaan viranomaiset voivat keskeyttää avustuksen maksamisen, jos on aihetta epäillä, ettei avustuksen saaja toimi lain edellyttämällä tavalla.
 Perussuomalaisille nuorille myönnetty tuki on tänä vuonna 115 000 euroa.
 Halla-aho osasta PS-nuoria: Nämä ihmiset ovat väärässä puolueessa
 Perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon mukaan puolueen nuorisojärjestössä on pieni joukko ihmisiä, jotka eivät tunnu ymmärtävän puolueen linjaa.
 Perussuomalaiset nuoret ovat olleet julkisuudessa tviitin takia, jossa kehotetaan äänestämään EU-vaaleissa perussuomalaisia, jotta Suomen tulevaisuus ei näyttäisi tviittiin liitetyn kuvan kaltaiselta tummaihoiselta perheeltä.
 Halla-aho kirjoittaa Facebookissa, että puolueen tavoitteisiin ei kuulu ihmisten geeniperimän tarkkailu tai suomalaisuuden määrittely ja rajaaminen. Hänestä ihmiset, jotka eivät tätä ymmärrä, ovat väärässä puolueessa.
 – Valitettavasti nuorisojärjestössä on pieni joukko ihmisiä, jotka eivät tunnu ymmärtävän ja hyväksyvän puolueen linjaa ja joiden toiminta keskittyy puolueen ja nuorisojärjestön itsensä vahingoittamiseen esimerkiksi hyökkäilemällä puolueen omia ehdokkaita vastaan, Halla-aho kirjoittaa.
 – Nämä ihmiset ovat väärässä puolueessa.
 Halla-aho ei kirjoituksessaan maininnut nuorisojärjestön julkisuudessa ollutta tviittiä.
 Valtakunnansyyttäjä: Motiivin selvittäminen tärkeintä
 Valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  sanoo, että tämänkaltaisissa tapauksissa ensimmäinen seikka, mikä tulee selvittää on motiivi, minkä vuoksi tällainen kuva ja teksti on yhdistetty.
 Toiviainen oli kuitenkin työmatkalla Ranskassa ja kertoi, ettei ole itse nähnyt kyseistä twiittiä eikä ole voinut seurata siitä käytyä keskustelua.
 Toiviainen toteaa yleisesti, että silloin kun viestillä rasistinen motiivi, se on rikosoikeudellisesti rangaistavaa eli jos viestin julkaisija haluaa vaikkapa ilmoittaa, että tummaihoiset ovat sellainen ryhmä, jotka eivät Suomeen kuulu ja ovat jollakin tavalla vähempiarvoisia ihmisiä.
 – Rikosoikeudellista kynnystä ei kuitenkaan ylitä sen mielipiteen ilmaiseminen, ettei halua kotimaahansa ulkomaalaisia, Toiviainen sanoo.

Perussuomalaisten nuorten vaalitwiitti voi täyttää rikoksen tunnusmerkit, arvioi rikosoikeuden professori


Summary: Vähävaraisia avustavat yhdistykset ympäri Suomen kertovat samaa viestiä: kelvottomia lahjoituksia annetaan entistä useammin.

Hope Hämeenlinnan varasto sijaitsee miltei satavuotiaassa Hämeenlinnan rautatieaseman rakennuksessa. Varastolla vastaanotetaan lahjoitustavaraa aina parittomien viikkojen torstaina.
 – Pääosin lahjoitustavara tulee hyväkuntoisina, summaa Hope Hämeenlinnan varastovastaava  Anne Tolvanen  diplomaattisesti.
 Lahjoitusten varassa elävä järjestö ei mielellään sano ääneen, että lahjoittajien tuoma tavara ei aina kelpaa.
 Hopelta apua saavan  Eliisan  mielestä kanssaihmiset suhtautuvat köyhiin tylysti. Eliisa ei esiinny jutussa omalla nimellään turvatakseen perheensä yksityisyyden.
 – Köyhyys tuntuu olevan aina ihmisen oma vika. Aina.
 Lahjoituksilla niukka toivelista – sitäkään ei noudateta
 Hopen ainoa toive, tai oikeastaan vaatimus on se, että lahjoitustavara on ehjää, puhdasta ja ajanmukaista. Tämän luulisi olevan itsestäänselvyys, mutta kun vapaaehtoiset avaavat lahjoitussäkkejä varastolla, paljastuu karu totuus.
 – Pahimmat ovat likaisia, rikkinäisiä, täysin meille kelpaamattomia. Osa on myös tullut kodeista, joissa on hometta. Aina välillä tulee todella siistiä, ihan uudenveroista vaatetta, mutta sitten saattaa olla koko pussi täynnä meille kelpaamatonta tavaraa.
 Kaikki lahjoitukset käydään läpi, ja tämänkaltaiset päätyvät automaattisesti roskikseen. Ville Välimäki / Yle
 Sen lisäksi, että huonokuntoisen tavaran lajittelu ja pois vieminen syö vapaaehtoisten jaksamista, on kyse myös rahasta.
 – Me hommasimme nyt alkuvuodesta oman roskiksen, ja sen tyhjennys maksaa. Pahimmillaan se täyttyy yhden lahjoituskerran jälkeen. Ja aina se tyhjennys on pois perheille menevästä rahasta, toteaa Anne Tolvanen.
 "Lahjoituslaatikoissa jopa hiiren kakkaa"
 Hämeenlinnan lahjoituspiste ei ole ongelman kanssa yksin. Kysely Hopen muihin toimintakaupunkeihin maalaa karun kuvan suomalaisten käsityksestä lahjoitukseen kelpaavasta tavarasta.
 Hope Turku : "Ala-arvoista tavaraa tulee häiritsevän paljon."
 Hope Pori : "Tulee jonkin verran suoraan roskiin laitettavia vaatteita ja kenkiä. Toisinaan tuodaan uusiakin vaatteita. Pääasiassa saamme käyttökelpoisia, mutta ikävä kyllä vaatteet ovat täyttäneet monta roskasäkkiä tänäkin vuonna."
 Hope Lohja : "Täysin käyttökelvottomia vaatteita tulee häiritsevän paljon.Tuntuu siltä, että osa lahjoittajista käyttää meitä lumpun kaatopaikkana."
 Hope Kajaani : "45 prosenttia lahjoituksista on likaista, rikkinäistä tai vanhaa. Suoraan roskiin emme tavaraa silti laita, vaan kierrätämme tavaran edelleen paikalliselle kierrätyskeskukselle. Turhaa työtä tämä toki teettää.
 Hope Tampere : "Valitettavasti lahjoitusmäärien lisääntyessä huomaa myös sen, että lahjoituksissa on enenevässä määrin myös huonokuntoista tai jopa täysin käyttökelvotonta tavaraa ja vaatetta."
 Hope Mikkeli : "Paljon tulee likaista ja rikkinäistä vaatetta sekä lelua. Astiat ovat pinttyneitä ja rikkinäisiä. Kellastuneita lakanoita ja lahjoituslaatikoissa jopa hiiren kakkaa. Tupakalle ja vintille haisevia tulee myös."
 Pelkällä yhteiskunnan avulla ei köyhä perhe pärjää
 Eliisa, kolmen lapsen äiti Hämeenlinnasta tiivistää usean Hopen asiakkaan tunnot.
 – Me ollaan kumpikin pienituloisissa töissä mieheni kanssa. Kun tarpeeksi kauan tekee tätä säätämistä, niin kyllä siinä vähän epätoivo iskee. Eikö koskaan saa lapsille mitään ylimääräistä kokemusta tai mitään?
 – Sitten olen ottanut yhteyttä Hopeen. Se oli lähinnä semmonen avunparahdus, että voitteko te tehdä mitään?
 Kuuntele Eliisan haastattelu Yle Areenasta:  Vähävaraisen perheen luksusta on käynti Mäkkärissä – "Köyhyyteen suhtaudutaan hirvittävän kylmästi"
 Jos perhe joutuisi elämään pelkän yhteiskunnan tuen varassa, olisi tingittävä paljosta.
 – Elokuvissa käynti, mäkkärissä käynti, kampaaja. Se, että ostaa kaupasta uuden takin. Ne on kaikki sellasia ylimääräisiä meidän perheessä, itkua pidättelevä Eliisa kertoo.
 Lue myös:  "Ihmisten hätä on vain kasvanut" – Jopa 150 000 suomalaislasta elää köyhyydessä, ja tämä espoolaisäiti tietää, mitä vähävaraisuus todella on
 Köyhältä näyttäminen on nuorelle kova paikka
 Risojen ja likaisten lahjoitusten seassa on myös vaatteita vuosien, jopa vuosikymmenten takaa. Siistit ja muodikkaat vaatteet ovat sitä tärkeämpiä, mitä vanhemmalle lapselle ne tulevat.
 Hope Hämeenlinnan Anne Tolvanen vastaa terävästi, kun hänelta kysyy miksi lahjoitusvaatteiden pitäisi olla muodikkaita. Eikö köyhälle perheelle riitä se, että saadaan ylipäätään apua?
 – Ei todellakaan! Me ollaan kanava, joka pyrkii poistamaan eriarvoisuutta, ja kenenkään lapsen ja nuoren ei tarvitse joutua kokemaan sitä, että joutuu eriarvoiseen asemaan tavaran tai vaatteen kanssa. Pyrimme myös siihen, että tällä konstilla saadaan sitä koulukiusaamista näiltä osin vähemmäksi.
 Välikausitakkeja alkaa tässä vaiheessa kesää olla enää vain muutama jäljellä. Ville Välimäki / Yle
 Myös Eliisa on samoilla linjoilla. Hänen vanhin lapsensa on nyt 11-vuotias.
 – Teineillä ja esiteineillä se vaan on tosi tärkeää, ettei siitä massasta tahtomattaan erotu. Jos tahtomattasi joudut pitämään niin sanottuja köyhiä vaatteita, niin sinua kiusataan. Ei niitä nuoria kiinnosta elämäntilanteesi. Sinua kiusataan ja piste.
 "Annetaan herkästi ohjeita miten köyhän kuuluu olla"
 Eliisan mukaan huonokuntoiset lahjoitukset ovat tavallaan konkreettinen osoitus siitä, miten osa kanssaihmisistä köyhiin ja vähävaraisiin suhtautuu. Asenteet ovat äidin mielestä sangen kovia.
 – Ulkopuolelta tulee hyvin herkästi se määritelmä, millä tavalla saat elää, jos olet köyhä tai vähävarainen. Ruoka pitää hommata metsästä, sieniä ja marjoja pitää kaikkien poimia. Kaupasta pitää ostaa porkkanaa, perunaa ja lanttua, koska se on halpaa.
 – Lasten kanssa riittää, kun käyt leikkipuistossa ja metsässä. Nämähän ovat hirvittävän kauniita ajatuksia, mutta ei kukaan elä sillä tavalla mielekkäästi nykymaailmassa.
 Lue myös:  "Syö juureksia, ne ovat halpoja" – 10 neuvoa, joita köyhä ei halua kuulla
 Hämeenlinnalaisäiti neuvoo pilke silmäkulmassa rikkaampaa kansanosaa.
 – Jos huolettaa tämä köyhien elämä, niin mieluummin sitten lahjottaa Hopelle tai jollekin muulle avustusjärjestölle, eikä siellä vauva.fi-sivustolla huutele niistä marjoista ja sienistä.
 Tilastot ovat karuja Koko maassa elää  THL:n tilastojen  mukaan lähes 150 000 lasta köyhyysrajan alapuolella. Vuonna 2014 Hämeenlinnan alle 18-vuotiaista 10,2 % asui pienituloisissa perheissä. Vuonna 2017 heitä oli 10,7 %. Kaupungin tavoite on, että vuonna 2021 heitä olisi enää 9 %. Hope Hämeenlinnalla on tänä vuonna ollut asiakasperheitä 169, joissa lapsia 375. Viime vuonna samaan aikaan perheitä oli 118, joissa lapsia 265.
 Lapsiperheköyhyys ei vähene tavoitteista huolimatta
 Hopen varaston ovi käy tiuhaan. Varastolta noutavat vaateapua asiakkaat, joille varataan etukäteen aika. Oma aika annetaan yksityisyyden takia, sillä köyhyys ja vähävaraisuus on yhä usealle häpeä.
 Ei tarvitsisi olla, sillä tilastojen mukaan Hämeessäkin joka kymmenes lapsi elää köyhässä perheessä.
 Vuoden 2019 alkuvuoden aikana Hope Hämeenlinna on antanut vaateapua yhteensä 375 lapselle. Määrä on kasvanut yli sadalla lapsella viime vuoden vastaavasta ajasta.
 Vaateapua voidaan antaa kaikille tarvitsijoille, mutta esimerkiksi harrastetukea ei Hämeenlinnan Hope ole voinut myöntää tänä keväänä kaikille sitä tarvitseville.
 Hope Hämeenlinnan asiakkaat hakevat tarvitsemansa vaatteet varastosta Rautatieasemalta. Parhaimmillaan hyllyillä on runsaasti valinnanvaraa.  Ville Välimäki / Yle
 Hämeenlinnan kaupunki on yrittänyt vähentää lapsiperheköyhyyttä usean vuoden ajan siinä onnistumatta. Sen sijaan  se on lisääntynyt .
 Hämeenlinna sai  Suomessa ensimmäisenä  Unicefin Lapsiystävällinen kaupunki -brändin käyttöönsä vuonna 2013.
 Aiheesta voi keskustella kello 22:een asti.

Pukisitko lapsellesi risan ja tahraisen vaatteen? Niitä suomalaiset lahjoittavat yhä enemmän – "Köyhyys tuntuu aina olevan ihmisen oma vika"


Summary: Andy Hall tutki thaimaalaisen ananasyhtiön työoloja Finnwatchin toimeksiannosta.

Thaimaassa bangkokilainen muutoksenhakutuomioistuin päätti keskiviikkona pitää voimassa aktivisti  Andy Hallin  tuomion ananasyhtiön kunnianloukkauksesta.
 Brittiläinen Hall tuomittiin maaliskuussa 2018 maksamaan 10 miljoonaa bahtia eli noin 280 000 euroa vahingonkorvauksia thaimaalaiselle ananasyhtiö Natural Fruitille.
 Oikeusjuttu oli yksi useista, jotka liittyvät suomalaisen kansalaisjärjestön Finnwatchin vuonna 2013 julkaisemaan raporttiin, jonka mukaan Natural Fruit rikkoi myanmarilaisten siirtotyöläisten oikeuksia tehtaallaan Thaimaassa.
 Hall tutki Natural Fruitin tehtaan työoloja Finnwatchin toimeksiannosta. Finnwatch valvoo suomalaisten yritysten vastuullisuutta.
 Kesko ja S-ryhmä käyttivät Natural Fruitin raaka-aineita halpamerkkiensä mehuissa. Raportista syntyneen kohun jälkeen yhtiöt lopettivat yhteistyön Natural Fruitin kanssa.
 Suomalaisjärjestön väki järkyttyi tuomiosta
 Finnwatchin johtaja  Sonja Vartiala  kertoo  järjestön tiedotteessa , että he ovat järkyttyneitä oikeuden päätöksestä.
 Vartialan mukaan viime vuonna toinen muutoksenhakutuomioistuin päätti, että Finnwatchin  Halvalla on hintansa -raportin  löydökset olivat hyvin perusteltuja.
 – Nyt toinen muutoksenhakutuomioistuin on katsonut Andy Hallin syylliseksi kunnianloukkaukseen, koska hän puhui raportin löydöksistä al-Jazeeralle. Tässä ei ole järkeä, Vartiala sanoo tiedotteessa.
 Natural Fruitin mielestä Hall vahingoitti yhtiön mainetta antamalla uutiskanava al-Jazeeralle vääriä tietoja. Oikeuden mukaan Hall ei esittänyt riittävästi todisteita siitä, että hänen al-Jazeeralle antamansa tiedot pitivät paikkansa.
 Finnwatchin mukaan Andy Hall asuu nykyisin Nepalissa, jossa hän jatkaa työskentelyä siirtotyöläisten oikeuksien parissa.
 Lue myös:
 Oikeutta ananastehtaan varjossa
 Finnwatchin tutkijan tuomio kumottiin Thaimaassa

Aktivisti Andy Hallin kunnianloukkaustuomio pysyy voimassa Thaimaassa – selvitti suomalaisen järjestön pyynnöstä ananastehtaan työoloja


Summary: Alankomaalaisen Vengaboys-yhtyeen hitti vuodelta 1999 osui ajan hermoon poliittisessa skandaalissa, joka sai alkunsa Ibizalla kuvatusta videosta.

Alankomaalaisesta Vengaboys-yhtyeestä on tullut yllättävä sijaishyötyjä Itävallan poliittisesta kriisistä.
 Eurodance-yhtyeen vuonna 1999 julkaisemasta  We're Going to Ibiza  -laulusta on tullut kriisin odottamaton tunnussävel.
 Viikonloppuna yli viisituhatta ihmistä hoilasi kertosäettä mielenosoituksessa Wienissä sen jälkeen, kun äärioikeistolaisen Vapauspuolueen johtaja  Heinz-Christian Strache  oli eronnut varakanslerin paikalta.
 Eron syynä oli lomahuvilalla Ibizalla kuvattu videomateriaali, joka vuosi julkisuuteen perjantaina.
 Nauhoilla vaikuttaa siltä, että Strache lupasi järjestää valtion urakoita venäläisenä sijoittajana esiintyvälle naiselle. Vastineeksi hän odotti taloudellista ja poliittista tukea.
 Keskiviikkona Vengaboysien  We're Going to Ibiza  -laulusta oli tullut Itävallan ladatuin musiikkiesitys ja listaykkönen.
 Laulun suosiota siivitti myös se, että saksalainen koomikko  Jan Böhmermann  julkaisi laulun videon twitter-tilillään sunnuntaina. Böhmermann tiesi Strachesta Ibizalla kuvatusta videosta jo viikkoja ennen sen julkituloa.
 Vengaboys vastasi Böhmermannin tviittiin iloiten vanhan laulunsa noususta uudelleen hitiksi. Yhtye aikoo pitää suuren ulkoilmakonsertin Itävallassa elokuussa.
 Muutenkin Itävallassa otetaan iloa irti skandaalin Ibiza-yhteydestä. Österreich-tabloidin verkkolehti oe24 on vuokrannut Strachen käyttämän huvilan Ibizalta ensi tiistaista lähtien ja avannut lukijakilpailun, jossa palkintona on loma skandaalihuvilassa.
 Ibizalla sijaitseva huvila, jossa kuvattiin kohun nostattanut video. Sergio G. Cañizares / EPA
 Kaksi onnellista voittajaa pääsee kahden yön matkalle luksushuvilaan, jossa yöpymisestä vapailla markkinoilla pyydetään noin tuhat euroa yöltä.

"We're Going to Ibiza" on nyt Itävallan ladatuin biisi – poliittinen kriisi nosti 90-luvun eurotanssirenkutuksen yllättäväksi listaykköseksi


Summary: Yksi selitys tulokselle on se, että musiikin kuuntelusta jopa 80 % on nykyisin taustakuuntelua.

Tilastokeskuksen  vapaa-aikatutkimuksen  mukaan sekä 10–14- että 20–64-vuotiaat kuuntelivat vuonna 2017 vähemmän musiikkia kuin vastaavan ikäiset 1990- tai 2000-luvun alussa.
 Musiikin kuuntelun vähentyminen näkyy erityisesti päivittäisessä kuuntelussa, viikkotasolla lasku on ollut maltillisempaa.
 Kun vuonna 1991 60 prosenttia 10–14-vuotiaista kuunteli musiikkia päivittäin, niin vuonna 2017 vastaava luku oli tippunut 50:een prosenttiin.
 Vielä suurempi pudotus päivittäisen musiikin kuuntelussa on ollut 35–44-vuotiaiden keskuudessa. Vuonna 1991 69 prosenttia ikäryhmän ihmisistä kuunteli musiikkia päivittäin. Vastaavasti vuonna 2017 luku oli enää 52 prosenttia.
 Nurinkurinen tilanne
 Tilastokeskuksen yliaktuaarin  Juha Haaramon  mielestä tulokset ovat varsin erikoisia siihen nähden, kuinka helposti musiikki on saatavilla erinäisten suoratoistopalvelujen myötä.
 – Suhteessa musiikin tarjonnan laajuteen tulokset ovat nurinkurisia ja yllättäviä, koska musiikin kuuntelu on helpompaa kuin koskaan.
 Samaa ihmettelee musiikin kulutuksen muutoksia Suomessa tutkinut  Kari Tervonen .  Tutkimusta  on tehty vuosina 2014–2019 kahdelle suurelle musiikkialan järjestölle, Teostolle ja Musiikkituottajat – IFPI Finlandille.
 GroupM Finlandin johtavan tutkijan Kari Tervosen mukaan Tilastokeskuksen tutkimustuloksia ei ole mitään syytä kyseenalaistaa. Sen sijaan hän arvelee kysymyksenasettelun johtaneen tulokseen, josta ei pitäisi vetää kovin jyrkkiä johtopäätöksiä asiasta.
 – Kun kysytään ihmisiltä omaa arviota kulutuksesta, tulos poikkeaa usein paljonkin toteutuneista kulutuslukemista.
 – Musiikin kuuntelusta jopa 80 % on taustakuuntelua. Intensiivistä, keskittynyttä kuuntelua on enää noin 20 % kaikesta kuuntelusta, Tervonen sanoo.
 Nuoret kuuntelevat musiikkia, tekevät läksyjä ja pelaavat netissä – kaikkea yhtä aikaa
 Keskittynyt musiikinkuuntelu saattaa Tervosen mukaan olla hyvinkin laskenut, kuten Tilastokeskuksen tutkimus osoittaa. Sen sijaan kokonaiskuuntelun määrät ovat huikeita. Musiikki tavoittaa vähintään taustakuunteluna reilusti yli 90 % suomalaisista päivittäin.
 Musiikkia kuunnellaan edelleenkin paljon kotona. Syksyllä 2018 Teoston ja Ifpin kyselyyn vastanneesta tuhannesta suomalaisesta 80 % sanoi kuunnelleensa musiikkia kotona kuluvan tai edellisen päivän aikana jotain kautta.
 Moni kääntää musiikkikanavan taajuuksille myös ajaessaan autoa tai rytmittää liikuntasuoritusta kuuntelemalla lempimusiikkia kuulokkeet korvillaan. Suomalaiset altistuvat musiikille päivittäin myös ravintoloissa, työpaikoilla tai kouluissa.
 – Monen asian yhtäaikainen tekeminen on lisääntynyt rajusti viime vuosikymmenien aikana. Keskittyneen musiikin kuuntelun tai minkä tahansa keskittyneen tekemisen on korvannut multitaskaaminen, Tervonen pohtii.
 Suoratoisto pirstaloi musiikinkuuntelua
 Tilastokeskuksen Juha Haaramon mielestä musiikin kuuntelun väheneminen vapaa-aikatutkimuksessa saattaa selittyä silläkin, että muu mediatarjonta syö ihmisten vapaa-aikaa. Kilpailevasta mediatarjonnasta hän mainitsee muun muassa Netflixin.
 Musiikin kuunteleminen on myös pirstaloitunut erilaisten alustojen, kuten Spotifyn ja YouTuben myötä. Radio ei Tilastokeskuksen vapaa-aikatutkimuksessa olekaan enää vahvoilla.
 Kari Tervonen kuitenkin muistuttaa, että  Kansallisen Radiotutkimuksen  mukaan radio tavoittaa päivittäin noin 70 % suomalaisista. Heistä suurin osa on kuunnellut radiosta myös musiikkia.
 Spotifyn ja muiden suoratoistopalvelujen päivätavoittavuus on tämän tutkimuksen mukaan 40 %.
 Rokki soi edelleen – samoin hevi ja hip hop
 Kuinka suomalaiset kuuntelevat musiikkia  -tutkimus kertoo, että nuorten luureista kaikuu melkeinpä pelkkä popmusiikki.
 Tilastokeskuksen tutkimuksen mukaan rock on pitänyt pintansa keski-ikäisten keskuudessa. Myös hevin ja hip hopin kuuntelu on nostanut suosiotaan ja niiden kuuntelu onkin kaksinkertaistunut 15 vuoden aikana.
 Erityisesti heviä kuuntelevat miehet on uskollinen kuulijakunta, mikä näkyy yliaktuaari Juha Haaramon mukaan myös konserttien  määrässä .
 – Hevin asema ja merkitys on Suomessa korkea, joka näkyy siinä, että kolmannes miehistä kuuntelee heviä.
 – Sen sijaan klassisen, hengellisen ja kansanmusiikin kuuntelu vähentynyt huomattavasti, Haaramo sanoo.
 Tilastokeskus toteutti tutkimuksen verkko- ja postikyselyn yhdistelmällä. 10–14-vuotiailla ja 75 vuotta täyttäneillä menetelmänä on ollut käyntihaastattelu. Aiempina vuosina tiedonkeruumenetelmänä on ollut kaikissa ikäryhmissä käyntihaastattelu.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 asti.

Yllättävä tilasto: Musiikin kuuntelu on selvässä laskussa, vaikka sitä on helpommin saatavilla kuin koskaan aiemmin


Summary: OP: Verkkopalvelu saatu toimimaan, mutta häiriöt ovat mahdollisia.

OP-ryhmän verkkopalvelussa op.fissä oli keskiviikkona iltapäivällä käyttöhäiriö, pankkiryhmä kertoi Twitterissä.
 Häiriö koski vain verkkopankkia. Sen sijaan OP:n mobiilipalvelu ja kaikki muut palvelut toimivat normaalisti, OP:n viestinnästä kerrottiin.
 OP tiedotti tilanteesta sosiaalisessa mediassa. Twitter-viestin mukaan "Op.fi-verkkopalvelu toimii, mutta häiriöt ovat mahdollisia. Asiantuntijamme seuraavat tilannetta".
 Juttua päivitetty kello 17.34 OP:n ilmoituksen mukaisesti.

OP:n verkkopankissa oli häiriö – muut palvelut toimivat


Summary: Puunhankinnasta vastaava liiketoimintajohtaja Juha Mäntylä sanoo, että Metsä Group katsoo tilannetta nyt rauhassa.

Tuoreen laskelman mukaan  Suomeen suunnitellaan jopa 18 miljoonaa kuutiota suurempia vuotuisia hakkuita kuin EU:n asetus sallii, eivätkä Kemin uuden sellutehtaan tarvitsemat metsähakkuut mahtuisi EU:n rajoihin.
 Suomi on esittänyt EU-komissiolle, että Suomessa voisi jatkossa hakata metsää 83 miljoonaa kuutiota vuodessa. Lulucf-asetuksen mukaan hakkuutaso olisi noin 65-73 miljoonaa kuutiota.
 Metsä Groupin puunhankinnasta vastaava liikentoimintajohtaja  Juha Mäntylä  sanoo, että nyt julkisuudessa on verrattu toisiinsa kahta eri laskelmaa, joiden erilainen tulos ei sinänsä hämmästytä
 – Pitää muistaa, että valtakunnan metsien inventointien perusteella tehty hakkuupotentiaalilaskelma on tehty Suomessa jo vuosikymmenien aikana tietyllä laskentatavalla. EU:n lulucf:ään liittyvät laskelmat tehdään omilla säännöillään. On tietysti ymmärrettävää, että kun lasketaan eri tavoilla, voi tulla jonkinlaisia erilaisia tuloksiakin.
 Mitään ylimääräistä reagointia EU:n hakkuurajoitus ei Metsä Groupissa aiheuta eikä erilaisilla laskelmilla ole vaikutusta Kemin tehtaan suunnitelmiin.
 – Tällä hetkellä ei vaikuta mitenkään. Odotamme ihan rauhassa, että saamme luotettavaa tietoa ja löytyy yhteisymmärrys näistä luvuista. Tehdään sitten johtopäätöksiä, jos on tarvetta, Juha Mäntylä toteaa.
 Kemin tehtaalle hankittaisiin puuta laajasti
 Kemin tuleva tehdas käyttäisi vuodessa puuta 7,5 miljoonaa kuutiota, eli hakkuulisäys olisi 4,5 miljoonaa kuutiota.
 Juha Mäntylän mukaan Kemin tehtaan puunhankinta-alue tulisi olemaan hyvin laaja.
 – Ydinosaa siitä on Lappi ja Kainuu, mutta myös Pohjois-Pohjanmaan pohjoisosat ja Pohjois-Karjalan pohjoisosat kuuluisivat hankinta-alueeseen. Puuta on suunniteltu hankittavaksi myös Ruotsista ja mahdollisesti myös Venäjältä.
 – Me optimoimme koko Itämeren alueen puuvirtoja. Voidaan toimia niinkin, että etelän tehtailla tuontimäärä hieman lisääntyy ja Suomen puuvirtoja käännetään pohjoiseen päin.
 Lue myös:
 Miten käy hakkuiden? Metsätoimijat ja luontojärjestöt kommentoivat Ylen uusimpia tietoja hakkuiden määristä
 Talouselämä: Metsä Groupin toimitusjohtajan mukaan metsien lisäsuojelu ei uhkaa Kemin biotuotetehdasta
 Metsä Groupin miljardi-investoinnit kiihdyttäisivät hakkuita –
Tutkija: Suomen metsien kyky sitoa hiilidioksidia heikkenisi vuosikymmeniksi
 Antti Rinne Ykkösaamussa: Suomen metsät kestävät Kemin  jättimäisen selluhankkeen, valtio voisi myös tukea infran rakentamista

Metsä Group: Uudet EU:n hakkuulaskelmat eivät vaikuta Kemin biotuotetehtaan suunnitteluun


Summary: Pormestari Lauri Lylyn (sd.) mukaan Tampereen johto panttasi tietoa rikosepäilystä polisiin esitutkinnan turvaamiseksi.

Kohu Tampereen keskeisten poliitikkojen ympärillä paisuu. Tampereen johto tiesi demarivaikuttaja  Atanas Aleksovskin  (sd.) rikosepäilyistä, vaikka on väittänyt toista.
 Asia paljastuu poliisin esitutkintapöytäkirjoista ja kaupungin sisäisistä raporteista.
 Aleksovski tuomittiin luottamusaseman väärinkäytöstä ehdolliseen vankeustuomioon. Tampereen kaupungin ohjeiden mukaan tutkinnan kohteena olevaa ei saisi valita luottamustehtäviin, mutta Aleksovski valittiin silti pysäköintifirma Finnparkin hallituksen puheenjohtajaksi.
 Asiakirjoista paljastuu, miten Tampereen ylin johto pimitti tietoa luottamushenkilöiltä ja julkisuudelta Aleksovskin valinnan yhteydessä.
 Tampereen johtavat poliitikot ja virkamiehet tiesivät ennen Finnparkin hallituksen nimitystä vuoden 2018 keväällä, että Aleksovski on epäiltynä rikoksesta. Tiedon he saivat poliisilta.
 Tampereen tarkastusjohtaja  Markus Kiviaho  kertoo, että kaupungin sisäinen tarkastus on selvittänyt tapahtumia, jotka liittyvät Aleksovskin hallitusvalintaan. Kiviaho sanoo, että sisäisen tarkastuksen raportti on tullut julkiseksi poliisin esitutkintamateriaalin yhteydessä.
 Tarkastuksessa paljastuneiden seikkojen vuoksi tarkastustoimikunta pyytää asiasta selvityksen pormestari  Lauri Lylyltä  (sd.), konsernijaoston puheenjohtajalta  Kalervo Kummolalta  (kok.) ja konsernijohtaja  Juha Yli-Rajalalta .
 Pormestari uskoi Aleksovskin vakuutteluja
 Aleksovskin rikosepäily ja tuomio liittyvät monimutkaiseen tonttijärjestelyyn kaupungin ja Kotilinnasäätiön välillä. Aleksovski on Kotilinnasäätiön toiminnanjohtaja.
 Pormestari Lauri Lyly sanoo Ylelle, että Aleksovskin rikosepäilyä ei tuotu konsernijaoston käsittelyyn, jotta poliisin esitutkinta ei vaarantuisi. Tampereen Kotilinnasäätiön tonttisotkua koskeva esitutkinta oli kesken keväällä 2018.
 – Emme voineet varmistua tiedon turvallisesta ja luottamuksellisesta käsittelystä. Täten tietoa ei tässä vaiheessa voitu viedä toimielinkäsittelyyn vaan vasta tutkinnan valmistuttua ja tietojen tultua julkisiksi. Lisäksi pitkään konsernijohtoon kuulunut Aleksovski kirjallisesti ja suullisesti vakuutti, että tutkinta on hänen osaltaan päättymässä, pormestari Lauri Lyly kirjoittaa sähköpostiviestissä.
 Kummola ja Yli-Rajala eivät kommentoineet asiaa työkiireidensä vuoksi.
 Yli-Rajala on sanonut aiemmin  Aamulehdelle , että ei olisi esittänyt Aleksovskia Finnparkin hallituksen puheenjohtajaksi, jos olisi tiennyt epäilystä.
 Aiemmin poliisi tutki, oliko Aleksovski syyllistynyt rikokseen antaessaan kaupungille virheellistä tietoa Finnparkin hallitusvalinnan yhteydessä. Kaupunginhallitus teki tutkintapyynnön poliisille Finnpark-asiassa 16. tammikuuta 2019.
 Syyttäjä  jätti syytteet nostamatta.  Petosepäilyn raukeamista syyttäjä perusteli sillä, että koska kaupungin edustajat tiesivät rikosepäilystä ennen Finnparkin hallituksen valintaa, Aleksovskia ei voinut syyttää petoksesta.
 Lyly kertoo, että päätös syyttämättä jättämisestä Finnpark-asiassa käsitellään konsernijaostossa ja kaupunginhallituksessa.
 – Kaupunki on järjestelmällisesti vienyt Aleksovskin esitutkintaan liittyviä asioita eteenpäin ja tehnyt viranomaisyhteistyötä poliisin kanssa. Sen jälkeen kun tutkinta valmistui ja tiedot tulivat julkisiksi, ylimääräisen yhtiökokouksen päätöksellä Aleksovski erotettiin puheenjohtajan tehtävästä ja hallituksen jäsenyydestä. Hän on myös itse eronnut omalla ilmoituksellaan kaupunginhallituksen ja konsernijaoston jäsenyyksistä, Lyly kirjoittaa.
 Poliisi on selvittänyt virkamiesten toimia
 Poliisi kertoo Ylelle, että sille on tehty Tampereen virkamiehiä koskeva selvityspyyntö Aleksovskin valinnasta Finnparkin hallitukseen. Poliisi on selvittänyt, onko konsernijohtaja Juha Yli-Rajalan ja kaupunginlakimies  Jouko Aarnion  toiminnasta syytä aloittaa esitutkinta. Poliisi tekee ratkaisun viikon kuluessa.
 Aarnio ei halunnut kommentoida tapahtumien kulkua, vaan sanoi, että pormestari kommentoi asiaa kaupungin puolesta.
 Näin asiat etenivät
 Sisäisestä tarkastuksesta ja esitutkinnasta selviää, miten tapausta käsiteltiin kaupungin sisällä.
 Tampereen konsernijaosto esitti Aleksovskia Finnparkin hallituksen puheenjohtajaksi 10. huhtikuuta 2018. Tätä ennen Aleksovski oli ilmoittanut Yli-Rajalalle ja Aarniolle, että hän ei ole epäiltynä rikoksesta.
 Yli-Rajala ja Aarnio olivat kysyneet tätä Aleksovskilta, koska julkisuudessa oli kerrottu Tampereen Kotilinnasäätiön tonttisotkuun liittyvästä poliisitutkinnasta.
 Myöhemmin on paljastunut, että poliisi ilmoitti kaupunginlakimies Aarniolle 13. huhtikuuta 2018, että Aleksovskin antama tieto ei pitänyt paikkansa. Poliisi kertoi Aarniolle, että Aleksovski oli epäiltynä rikoksesta.
 Tämä tieto meni myös konsernijohtaja Yli-Rajalalle, pormestari Lylylle ja konsernijaoston puheenjohtajalle Kummolalle. He kävivät keskusteluja Aleksovskin rikosepäilystä ja tiesivät, että asia piti ratkaista ennen Finnparkin yhtiökokousta. Näin ei kuitenkaan tapahtunut, vaan Aleksovski valittiin Finnparkin hallituksen puheenjohtajaksi 23. toukokuuta.
 Tampereen konsernijaostolla oli kokous tätä ennen 3. toukokuuta. Siellä Finnparkin hallituksen jäsenten nimeämistä ei käsitelty uudelleen, vaikka poliisilta oli saatu uutta tietoa rikosepäilystä.
 Aleksovskin valinta Finnparkin hallitukseen rikkoi kaupungin konserniohjetta, jonka mukaan kaupungin yhtiöiden hallituksiin ei voi nimittää rikoksesta epäiltynä olevia henkilöitä.
 Aleksovski kertoi rikostutkinnan päättymisestä
 Toukokuun lopussa, pian Finnparkin hallituksen valinnan jälkeen Lyly, Kummola, Yli-Rajala ja Aarnio käsittelivät asiaa jälleen Aleksovskin kanssa. Tuolloin Aleksovski sanoi, että rikosprosessi oli todennäköisesti hänen osaltaan ohi ennen seuraavaa konsernijaoston kokousta.
 Kesän aikana asia ei kuitenkaan edennyt. Elokuussa Aleksovski kertoi Tampereen johtohenkilöille, että hän oli saanut poliisilta päätöksen rikostutkinnan keskeyttämisestä. Aleksovskin mukaan tämä keskeyttävä päätös koski virkavelvolllisuuden rikkomista.
 Lokakuussa syyttäjä  nosti Aleksovskia vastaan syytteen  luottamusaseman väärinkäytöstä Tampereen Muotialantiellä sijaitsevan tontin vuokraoikeuden myyntiin liittyvistä tapahtumista. Kotilinnasäätiö myi rakentamattoman tontin vuokraoikeuden rakennusyhtiölle ilman kaupungin lupaa. Myöhemmin Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi Aleksovskin seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen.
 Vasta syytteen noston jälkeen Aleksovski luopui tehtävistään Finnparkin hallituksessa sekä Tampereen kaupunginhallituksessa ja sen konsernijaostossa. Hän jatkaa edelleen Kotilinnasäätiön toiminnanjohtajana. Aleksovski on valittanut käräjäoikeuden tuomiosta hovioikeuteen.
 Korjaus 20.08 Atanas Aleksovskin mukaan rikostutkinnan keskeyttävä päätös koski virkavelvollisuuden rikkomista.
 Lue lisää:
 Poliisi vahvistaa: Atanas Aleksovskia kuultiin rikoksesta epäiltynä jo ennen kuin hänet valittiin Finnparkin hallituksen puheenjohtajaksi
 Syytetään lähes miljoonan euron vahingosta: Tamperelainen vaikuttaja Atanas Aleksovski kiistää syytteet
 Tampereen keskeinen poliitikko tuomittiin seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen – taustalla tonttijärjestelyt

Tampereen johto tiesi demarivaikuttajan rikosepäilystä ja rikkoi kaupungin ohjeita – myös Kummolan ja Lylyn pitää antaa selvitys tekemisistään


Summary: Apteekkariliiton mukaan lääkkeiden saatavuusongelmat ovat ylipäätäänkin kasvussa.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Suosituissa e-pillerivalmisteissa on tällä hetkellä pitkiäkin saatavuushäiriöitä.  Fimean listalta  löytyy muun muassa Desogestrel Stada -merkkinen valmiste, jota ei saa enää koko loppuvuoteen. Listalla on myös Zoely -niminen valmiste, jonka kuukauden pakkausta pitäisi saada jälleen kesäkuusta alkaen ja kolmen kuukauden pakkausta heinäkuussa.
 Listalla on myös muita eri valmistajien ehkäisyvalmisteita, joita Fimea saa tietoonsa jakelijoiden kautta. Jakeluhäiriöt voivat kestää viikoista kuukausiin.
 Tiettyjen e-pillerimerkkien saatavuushäiriöiden yleisyydestä ei Fimealta löydy tilastoitua tietoa. Yksittäisiä syitä häiriöihin on myös hankala eritellä.
 – Taustalla voi olla hyvin moninaisia syitä. Usein yksittäisissä valmisteissa kyse voi olla tuotantoon ja eriin liittyvistä ongelmista, sanoo Fimean jaostopäällikkö  Johanna Linnolahti .
 Häiriöt aiheuttavat hankaluuksia
 Esimerkiksi oikean e-pillerimerkin löytäminen voi olla joillekin vuosia kestävä prosessi, koska hormonaalisissa ehkäisyvalmisteissa on paljon eroja.
 Savonlinnalaiselle  Viivi Hagman ille tilanne on tuskallinen. Hän on käyttänyt Desogestrel Stada -pillerimerkkiä vuoden ajan ja tällä hetkellä hänellä on sitä jäljellä vajaaksi kahdeksi kuukaudeksi.
 Viivi Hagman on hankalassa tilanteessa migreeninsä kanssa, mikäli hänelle parhaiten sopivaa e-pillerimerkkiä ei saa enää koko loppuvuonna. Janne Arstila / Viivi Hagmanin kotialbumi
 Sopivan merkin löytämisessä meni vuosikausia, koska mikään valmiste ei sopinut hänelle. Myöskään hänen käyttämänsä merkin rinnakkaisvalmiste ei käy, sillä se provosoi migreenikohtauksia. Muita merkkejä kokeillessaan hän kertoo joutuneensa ajoittain päivystykseen, koska migreenikohtaukset voivat kestää väärällä ehkäisyvalmisteella yli viikonkin putkeen.
 – Minulla on hankala hemipleginen migreeni, joka pahenee kaikista muista merkeistä huomattavasti. Ne aiheuttavat lisäksi mielialaoireita. Toisaalta migreenini pahenee myös ilman hormonaalista valmistetta, kuvailee Hagman kiperää tilannettaan.
 Esimerkkejä saatavuushäiriöistä Desogestrel Stada 3x28 Katkos 15.4.-12.12.2019 Ohjeistus: Vaihto toiseen samaa vaikuttavaa ainetta sisältävään valmisteeseen Zoely 2,5 mg/1,5 mg 3x28 Katkos 5.4.-12.7.2019 Ohjeistus: Pyydämme ottamaan yhteyttä hoitavaan lääkäriin lähde: Fimea
 Saatavuushäiriöt kasvussa muutenkin
 Apteekki voi tarjota rinnakkaisvalmistetta suoraan asiakkaalle, mikäli vaihtokelpoinen valmiste löytyy. Jos sellaista ei ole, mikä on e-pillereiden tapauksessa yleistä, apteekki voi ottaa yhteyden suoraan lääkäriin tai asiakas voi itse hakea lääkäriltä uuden reseptin. Apteekit voivat myös kartoittaa naapuriapteekeista, löytyisikö niistä loppumassa olevaa lääkettä.
 Apteekkariliiton viestintäjohtaja  Elina Aaltonen  muistuttaa, että kun saatavuushäiriö on pitkäkestoinen, se tarkoittaa väistämättä sitä, että pillerit loppuvat koko maasta. Apteekkien tämän hetkisistä varastoista ei Apteekkariliitolla ole ajantasaista tietoa.
 Lääkkeiden saatavuushäiriöiden määrät ovat yleisellä tasolla kasvussa.
 – Tämä on ikävä ja kasvava globaali ongelma. Se johtuu pääasiassa siitä, että lääketeollisuuden lääketuotantoprosesseja on virtaviivaistettu, eli häiriöt johtuvat yleensä valmistuksen laatu- tai kapasiteettiongelmista, Elina Aaltonen kuvaa.
 Lääkemerkin vaihtamisesta voi tulla asiakkaalle ongelmia varsinkin silloin, jos lääkkeen vaikuttavaa ainetta joudutaan vaihtamaan.
 – Jos joutuu vaihtamaan toiseen valmisteeseen, se on sama asia, kuin aloittaisi ihan uuden lääkityksen. Silloin hoitotasapainokin pitää hakea uudelleen, Aaltonen sanoo.
 Tilanne pelottaa
 Oman lääkemerkin tilanne pelottaa Viivi Hagmania. Migreeniä seurataan parhaillaan neurologian poliklinikalla muun muassa estolääkkeiden vaihtojen ja nostojen osalta.
 – Tällainen saatavuushäiriö tuo todella paljon takapakkia hoitotasapainon löytämisessä. Jos tätä merkkiä ei ole saatavilla, on sanomattakin selvää, että minulla on edessäni todella hankalat ajat migreenin kanssa, hän kirjoittaa.
 Hagman kuuli saatavuushäiriöstä kuukausi sitten edellisen kerran apteekissa asioidessaan. Tuolloin hänelle ei osattu kertoa häiriön kestosta tai neuvottu, miten kannattaisi toimia asiassa, joka vaikuttaa koko hänen hoitopolkuunsa.
 Apteekkariliiton viestintäjohtaja Elina Aaltonen uskoo, että kyse on ollut yksittäistapauksesta. Yleensä apu tarjotaan automaattisesti vastaavassa tilanteessa.
 – Tiedon saatavuus häiriöistä vaihtelee todella paljon. Apteekit tarkkailevat päivittäin lääketilauksia ja seuraavat puutoksia. Kun niitä on, apteekit pyrkivät tilaamaan jo valmiiksi esimerkiksi rinnakkaislääkettä varastoon, Aaltonen toteaa.
 Keskustelua e-pillereiden saatavuudesta käytiin alkuviikosta Facebookin suositussa Naistenhuone -ryhmässä.
 Aiheesta voi keskustella 22.5. klo 22 asti.

Moni suosittu e-pilleri loppu apteekeista – ihmisiä neuvotaan hakemaan korvaavia reseptejä


Summary: Isoja investointeja tehnyt Linnanmäen huvipuisto nosti kesäksi rannekkeen hintaa kolmella eurolla.

Huvipuistokäynnin hinta voi perheellä nousta helposti hyvin korkeaksi. Ranneke Linnanmäelle maksaa nyt 42 euroa jokaiselta, joka haluaa käydä laitteissa. Nelihenkisellä perheellä menee siis yli 160 euroa pelkkiin lippuihin, jos kaikki haluavat laitteisiin.
 Linnanmäen toimitusjohtajan  Pia Adlivankinin  mukaan hintoja täytyy välillä korottaa, jotta huvipuiston palvelutaso pysyy hyvänä.
 – Nostimme nyt hintoja ensimmäistä kertaa viiteen vuoteen. Mittaamme jatkuvasti asiakkaiden tyytyväisyyttä, ja lähes kaikki kokevat saaneensa vastinetta rahoilleen. Suoraa palautetta hinnankorotuksesta ei ole tullut, Adlivankin kertoo.
 Huvipuistojen hinnoissa pientä vaihtelua Suomen toiseksi suosituimmassa huvipuistossa Särkänniemessä huvipuiston laitteisiin oikeuttava ranneke yli 120 cm pitkille maksaa ennakkoon ostettuna 34 euroa ja paikan päällä 39 euroa. Alle 120 cm pitkien ranneke on Särkänniemessä ennakkoon 31 euroa ja paikan päältä 36 euroa. Powerparkissa Härmässä rannekkeet ovat alle 130 cm pitkille 28 euroa ja muille 38 euroa. Kouvolalaisessa Tykkimäessä alle 120 cm pituisten ranneke on paikan päältä ostettuna 29 euroa ja muiden ranneke 35 euroa. Molemmat rannekkeet ovat verkosta ostettuna kaksi euroa edullisempia. Linnanmäen rannekkeita voi tosin saada edullisemmin huvipuiston yhteistyökumppaneiden kautta ja Särkänniemi myy ennakkolippuja välillä edullisemmin.
 Huvipuistokävijät mieltävät hinnan kalliiksi
 – Onhan se aika sikahinta, varsinkin jos monta lasta pitäisi maksaa. Käytämme vain ilmaislaitteita, kommentoi lastensa kanssa Linnanmäellä ollut  Roosa Leikas .
 Hinnoittelulle riittää Ylen tapaamien asiakkaiden keskuudessa myös ymmärrystä.
 – Kaikkihan riippuu siitä, kuinka uskalias ja toimelias on käymään laitteissa,  Mika Leinonen  sanoo.
 Yksi ehdotus sopivaksi hinnaksi rannekkeelle oli 30 euroa. Tätä hintaa ehdottaneen  Johanna Kesälahden  mielestä ranneke oli nykyisellään liian kallis eikä kaikilla halukkailla ole siihen varaa.
 Uusi laite Taiga on suuri investointi
 Linnanmäkeä on kehitetty toimitusjohtajan mukaan paljon viime vuosina. Iso investointi tulevalle kesälle on uusi laite Taiga, joka on huvipuiston hankinnoista suurin.
 – Taiga on eurooppalaisessakin mittakaavassa suuri huvipuistolaite, Adlivankin kehuu. Uutta laitetta varten tulee mahdollisuus ostaa erityisiä jonon ohittavia lippuja. Toimitusjohtajan mukaan tämä on niitä asiakkaita varten, jotka tulevat huvipuistoon nimenomaan Taigan takia.

Linnanmäki nosti rannekkeen hintaa ensimmäistä kertaa viiteen vuoteen – "Kallis hinta, jos useampi lapsi tarvitsisi rannekkeen"


Summary: Kuljetusyrityksen kanssa tehdyn sopimuksen mukaan lasta ei olisi saanut jättää yksin.

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi keskiviikkona sakkoihin taksikuskin, joka jätti kehitysvammaisen lapsen yksin kerrostalon rappukäytävän oven eteen Espoossa syksyllä 2017.
 Taksikuski oli noutanut ikätasoltaan 4-5-vuotiaan kehitysvammaisen lapsen koulun iltapäivätoiminnasta.
 Taksikuski toimi taksi- ja pikkubussiyritys Kajonin palveluksessa. Pari viikkoa tapauksen jälkeen  Espoon kaupunki tiedotti  antaneensa yritykselle varoituksen toistuvista ja vakavista virheistä koulukuljetuksissa. Varoitukseen johtaneissa tapauksissa oli kyse erityislasten jättämisestä pois kyydistä ilman valvontaa.
 Oikeuden papereista ilmenee, että kuljetusyrityksen kanssa tehdyn sopimuksen mukaan rappukäytävän oven eteen jätettyä lasta ei olisi saanut jättää yksin, vaan jonkun piti olla vastaanottamassa lasta taksilta.
 Isä kuitenkin löysi itkuisen lapsen rappukäytävästä soiteltuaan jo koululle ja kyseltyään lapsen perään. Lapsen äidin mukaan lapsi oli tilanteesta järkyttynyt, näki pitkään painajaisia ja pelkäsi taksikyytejä.
 Taksinkuljettaja kertoi saaneensa yhden päivän koulutuksen erityislasten kuljetuksiin. Hän kertoi yrittäneensä soittaa isälle, jonka puhelin oli varattu. Hän arveli mahdollisesti soittaneensa väärään numeroon.
 Oikeus katsoi, että lapsi olisi tarvinnut aikuisen valvontaa, eikä kuski voinut varmistua pääseekö lapsi turvallisesti kotiin. Oikeus totesi, että kuski aiheutti vaaraa lapsen hengelle ja terveydelle ja tuomitsi tämän 50 päiväsakkoon heitteillepanosta.
 Aiheesta aiemmin:
 Koulutaksi jätti erityislapsia useita kertoja yksin oman onnensa nojaan – Poliisi ei käynnistä tutkintaa
 Espoo teki tutkintapyynnön lapsia kuljettavasta yrityksestä – "Samanlaisia virheitä sattuu aina vaan uudestaan"
 Koulukuljetuksissa vakavia virheitä Espoossa – kaupunki antoi varoituksen kuljetusyritykselle

Taksikuski jätti kehitysvammaisen lapsen rappukäytävän oven eteen  – oikeus tuomitsi heitteillepanosta


Summary: Voit katsoa tentin klikkaamalla tämän jutun kuvaa.

Mitä mieltä pienpuolueet ovat Euroopan tulevaisuudesta ja mihin suuntaan sitä pitäisi viedä? Missä pitäisi olla EU:n painopisteet puolustus- ja turvallisuuspolitiikassa? Muun muassa näihin aiheisiin kysytään vastauksia, kun yhdeksän pienpuoluetta kohtaa tänään Ylen eurovaalitentissä.
 Tenttiin osallistuvat Fenimistisen puolueen puheenjohtaja  Katju Aro , Suomen kommunistisen puolueen pääsihteeri  Tiina Sandberg , Piraattipuolueen puheenjohtaja  Petrus Pennanen , Eläinoikeuspuolueen puheenjohtaja  Santeri Pienimäki , puheenjohtaja  Sami Kilpeläinen  Kansalaispuolueesta, Liberaalipuolueen puheenjohtaja  Tea Törmänen , Suomen Kansa Ensin puolueesta puheenjohtaja  Marco de Wit , vt. puheenjohtaja  Tiina Ahva  Sinisestä tulevaisuudesta ja Seitsemän tähden liikkeen puheenjohtaja  Paavo Väyrynen .
 Pienpuolueiden eurovaalitentin voi katsoa suorana klikkaamalla tämän jutun kuvaa tai TV1:ssä kello 21 alkaen.
 Lue lisää:
 Pakolaiset ja puolustusmenot saivat puheenjohtajat väittelemään – katso vaalikeskustelu jälkikäteen tästä ja lue analyysi
 Vaalikone auttaa löytämään ehdokkaan eurovaaleissa(siirryt toiseen palveluun)(siirryt toiseen palveluun)
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaaleja käsittelevät jutut täällä
 Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua enemmän
 Eurovaalit 2019: Kaikki Ylen vaalisisällöt Areenassa

Yhdeksän pienpuoluetta kohtaavat eurovaalitentissä – katso suorana kello 21 alkaen


Summary: Kaivosyhtiö kiistää koko ympäristöongelman olemassaolon. Aiemmin avoimesti esiteltyä toimintaa haluttiin nyt piilotella.

Pohjois-Ruotsissa Tornion-Muonionjoen vesistöalueella sijaitseva Kaunisvaaran kaivos pumppaa rikastushiekkaa tulvivalle suolle. Kaivosyhtiön edustajat kiistävät ympäristön pilaamisen. Yhtiö myös kielsi Ylen kuvaamisen alueella perustellen kieltoa liikesalaisuudella.
 Rikastushiekka uhkaa levitä suon kautta lähivesistöihin, jotka ovat suorassa yhteydessä Tornion-Muonionjoen vesistöön. Jokialue on merkittävin Itämeren lohen lisääntymisalue.
 Paikalliset ihmiset huolestuivat asiasta ja saimme heiltä lukuisia yhteydenottoja.
 Tulvaongelma tuli ilmi sen jälkeen, kun yhtiö oli tehnyt poikkeamailmoituksen Norrbottenin lääninhallitukselle. Ilmoituksen mukaan lumen sulamisvesi oli noussut yhdessä kohtaa yli huoltotien kaivoksen jätealueen länsipuolella.
 Kaivoksen johtajan  Åsa Allanin  mukaan mitään tulvaongelmaa ei ole: hänen mukaansa poikkeama oli harmiton, eikä vahingoittanut ympäristöä. Tien penkka oli heti korotettu ja ongelma sillä ratkaistu.
 Jätealueen ulkopuolelle ei Allanin mukaan aiheudu pilaantumista.
 Kaivosyhtiö päästi vieraaksi, mutta kielsi kuvaamisen
 Pyysimme kaivosyhtiöltä mahdollisuutta kuvata jätealuetta. Kaivosjohtaja Allan siirsi pyyntömme kaivoksen tiedottajalle  Helena Sjöholmille . Sjöholm yritti siirtää kuvausta kiireisiin vedoten, vaikka toivoimme pääsevämme paikalle mahdollisimman pian. Ihmisten epäilyt koskivat kevättulvaa, joka laskee päivä päivältä.
 Väännön jälkeen Sjöholm viestitti, että kuvaus ehkä lopultakin onnistuu, joten matkustimme kuvaaja  Jarmo Honkasen  kanssa Pajalaan.
 Pääsimme jätealueelle kaivosyhtiön minibussilla perjantaina toukokuun 17. päivänä. Sjöholmin seurana ja kuljettajana oli kaivosyhtiön teknisen puolen asiantuntija. Mies pysytteli melkein vaiti tunnin kestäneen visiitin ajan.
 Juuri ennen lähtöä kuvausajelulle hermostuneen oloinen Sjöholm selittää, että kuvaaminen olisikin sallittua vain tietyissä paikoissa.
 Kaivosyhtiö Kaunis Iron Ab salli kuvaamisen vain poispäin jätealueesta. Kuvassa Kaunisvaaran kaivoksen jätealtaan länsireunalla oleva huoltotie, jonka yli vähäinen kevättulva nousi huhtikuussa kaivosyhtiön mukaan. Pajala, Tapulivuoma, Ruotsi, 17.5.2019    Jarmo Honkanen / Yle
 Olen käynyt Kaunisvaaran kaivoksella useita kertoja tekemässä uutisjuttuja vuosien 2013–2018 aikana. Oletin että menisimme jätealueen kaakkoiskulmaan kuten olin sähköpostilla pyytänyt. Olimme kuvanneet siellä vuoden 2018 kesällä kaivosjohtaja Allanin opastamana vapaasti. Tuolloin mukana oli myös Lapin Kansan toimittaja ja kuvaaja.
 Nyt kävi toisin. Meille ei näytetty lainkaan suurta jätealuetta ja sen kaakkoiskulmassa olevia pieniä selkeytys- ja varastovesialtaita.
 Tiedottaja vie meidät huoltotielle jätealueen länsireunaan. Hänen mukaansa tämä on juuri se paikka, josta vesi meni yli tien. Kaivosyhtiön poikkeamailmoituksen kartta vahvistaa saman asian myöhemmin.
 Paikalta ei näy kuin pieni kulma jätealueen nurkkaa. Edes sitä emme saa kuvata. Saamme kuvata vain vastakkaiseen suuntaan soiseen pöheikköön päin. Siellä tulvalammikoissa kirmaavat kiimaiset heinäsorsat.
 Noin kaksi kilometriä halkaisijaltaan oleva jätealue vesialtaineen oli Kaunis Iron Ab:ssä päätetty pitää jostain syystä piilossa katseilta.
 Yhtiö: "Haluamme suojata liikesalaisuutemme"
 Yhtiön tiedottaja Helena Sjöholm kiisti ykskantaan epäilyt, että tulva juoksuttaisi rikastushiekkajätettä luontoon ja aiheuttaisi mahdollisesti pilaantumista.
 – Ei, se ei pidä paikkansa. Olemme vain tehneet lääninhallituksen ilmoituksen sulamisvedestä juuri kuten pitää, Sjöholm vakuuttaa.
 Myös kysymykseen miksi emme saa nähdä ja kuvata suuren jätealtaan aluetta on vastaus valmiina. Se on yllättävä:
 – Kuten muukin teollisuus, haluamme suojata liikesalaisuutemme ja ennen kaikkea antaa henkilökunnalle työrauhan, perustelee Sjöholm.
 Yhtiön perustelu liikesalaisuudella ei ole uskottava. Jätealuetta ei ole aidattu mitenkään. Kuka tahansa ihminen tai eläin voi mennä sinne. Alueelle vievällä tiellä on hento portti.
 Ilmakuvat vahvistivat epäilyt
 Koska kaivosyhtiö ei näyttänyt yleisössä ja myös viranomaisissa epäilyksiä herättänyttä jätealuettaan, toteutimme varasuunnitelman.
 Kaivoksen laaja jätealue sijaitsee runsaat kaksi kilometriä itään kaivoksen tuotantolaitoksilta. Rikastushiekkajäte pumpataan rikastamolta jätealueelle maan pinnalla olevia putkia pitkin.
 Kaivoksen tuotantoalueen ja jätealueen välistä menee yleinen tie numero 99. Ajoimme hyvän matkaa sitä pitkin pohjoiseen, kohti Aareavaaran kylää.
 Kaunisvaaran kaivoksen jätealtaan itäosaa 11.5.2019. Yle on saanut kuvan rajaseudun asukkailta. Tapulivuoma, Pajala, Ruotsi. Yleisön kuva
 Sjöholm oli aiemmin varoitellut meitä siitä, että kaivosalueen lähistöllä on pari päivää sitten nähty karhu. Siitä huolimatta kävelimme tieltä metsään kaivosalueen ulkopuolella suunnistaen jätealueen pohjoispuolelle.
 Pysyimme visusti kaivosalueen ulkopuolella. Sieltä kuvasimme jätealtaan ilmasta. Ilmakuvat selittivät miksi kaivosyhtiö halusi estää jätealueen näkemisen ja kuvaamisen. Ne myös tukivat kansalaisten epäilyjä tulvan vaikutuksesta.
 Kuvissa näkyy kuinka vetinen, löysä rikastushiekkamassa leviää suolle ja kasvavien puiden joukkoon. Jätettä kuljettaa alueella lilluva kevättulva. Jätealuetta kiertävän tien pinta ei ole paikoin kovin paljon korkeammalla kuin suossa oleva vesi.
 Vasta pohjoisesta näkee, että jäte todella johdetaan hyllyvälle suolle. Olen käynyt vuosikymmenten aikana useilla kaivosten jätealueilla. Mitään vastaavaa en ole aiemmin nähnyt. Näky oli ikävä.
 Jätealueen vedet virtaavat Tornionjoen Natura 2000 -vesistöön
 Kaivoksen jätealue on Tapulivuoma-niminen vetinen suoalue, joka viettää kohti Muonionjokilaaksoa. Alueen virtavedet laskevat Muonionjokeen ja edelleen Tornionjokeen. Vain parin kilometrin päässä jätealueen alapuolella Aareajoki yhtyy Kaunisjokeen, joka laskee Muonionjokeen.
 Vesistö on merkittävin Itämeressä vaeltavan merilohen lisääntymisalue.
 Norrbottenin lääninhallituksen ympäristönsuojeluosasto insinöörin  David Berggårdin  mukaan prosessivesistä ei ole välitöntä myrkytysvaaraa. Pitkän ajan kuluessa alhaisetkin metallipitoisuudet voivat lääninhallituksen näkemyksen mukaan olla haitallisia ympäristölle.
 Kaivos laskee jätevetensä selkeytysaltaasta myös luvalla putkea pitkin Muonionjokeen, joka on Natura 2000 -alueena suojellun Tornionjoen suurin sivujoki.
 Kaivostoiminnan aloittamisen jälkeen muiden muassa lyijyn, nikkelin ja uraanin pitoisuudet jätevesiputken alapuolella Muonionjoessa nousivat hiuksenhienosti. Pitoisuudet ovat Kaunis Iron Ab:n mukaan merkityksettömiä ja kaukana mistään kielletyistä määristä.
 Luvat kahden uuden avolouhoksen avaamiseen haussa
 Kaunisvaaran kaivoksen toimintaa nyt pyörittävä Kaunis Iron Ab hakee parhaillaan lupaa kahden uuden avolouhoksen avaamiselle. Niistä louhittava malmi on happoa muodostavaa ja rikastus tulee tapahtumaan vaahdottamalla. Siihen tarvitaan suuret määrät kemikaaleja. Samalla myös jätealue ollaan laajentamassa kaksi kertaa nykyistä suuremmaksi.
 Suomi  tulee osallistumaan  laajennuksen  lupamenettelyyn . Espoon sopimuksen mukaan Suomella on oikeus Ruotsin kanssa yhteisen Tornionjoen vesistön vaikutusalueen valtiona antaa lausuntoja kaivoshankkeen vaikutuksista.
 Suomen puolella on Kaunisvaaran kaltainen Hannukaisen rautakaivos Kolarissa. Hanketta ajaa nyt suomalainen yhtiö Hannukainen Mining Oy. Kovasti kiistellyn hankkeen lupapäätöstä on odoteltu vuosia. Ei ole mitään takeita, että asia ratkeaa tänäkään vuonna.
 Hannukaisessa vastustusta herättää etenkin jätevesien päästöriski Tornionjoen vesistöön.
 Karttagrafiikka Kaunisvaaran kaivoksen sijainnista Muonionjoen vesistöalueella. Jätealue sijaitsee kuvan vasemmassa laidassa sijaitsevan louhoksen itäpuolella, tien 99 takana. Grafiikka: Harri Vähäkangas / Yle Google
 Uusi kaivos sai aloittaa vanhalla luvalla
 Kaunisvaaran jätealtaan riskeistä ovat varoittaneet vuosia Ruotsin luonnonsuojeluvirasto Naturvårdsverket ja kaivosta valvova Norrbottenin lääninhallitus. Siitä huolimatta uusi kaivosyhtiö Kaunis Iron Ab sai aloittaa kesällä 2018 uuden tuotannon vanhalla, konkurssin tehneen kaivosyhtiö Northlandin saamalla ympäristöluvalla.
 Kaunisvaaran kaivoksen ympäristölupa myönnettiin vuonna 2010. Jo  alkuaan puutteellisena  pidetyn ympäristöluvan myönsi Suomen ja Ruotsin rajajokikomissio vain vähän ennen kuin se menetti lupaviranomaisen asemansa ja siitä tuli lausunnonantaja. Lupatoimivalta siirtyi Ruotsin viranomaisille.
 Ruotsin luonnonsuojeluvirasto Naturvårdsverket vastusti ankarasti uuden yhtiön aloituslupaa. Vastustus kaikui kuuroille korville.
 Kaivoksen aloituksen vanhalla ympäristöluvalla salli Ruotsin ympäristötuomioistuin Mark- och miljödomstolen Uumajassa. Tuomioistuimen varsinaista päätöstä luonnonsuojeluviraston valituksesta on odotettu kohta vuosi.
 Luonnonsuojeluvirasto pitää riskinä muun muassa kaivoksen jätealueen sijaintia suolla ja vesistöjen vieressä. Metallien ja rikastushiekan pääsy tulvien takia vesistöön on riski.
 Kaunisvaaran kaivoksen jätealtaan itälaita ja kaakkoisnurkka 11.5.2019. Tänne kaivosyhtiö Kaunis Iron ei päästänyt Ylen toimittajaa ja kuvaajaa katsomaan ja kuvaamaan.  Kuvassa näkyvät vesialtaat eivät Norrbottenin lääninhallituksen mukaan vastaa ympäristölupaa. Yle on saanut kuvan rajaseudun asukkailta. Yleisön kuva
 Avolouhos pudotti pohjavesiä 16 metriä
 Northlandilla oli Suomen puolella Kolarissa sisarhanke Hannukainen, jota ajaa nyt uusi suomalainen yhtiö Hannukainen Mining Oy. Kovasti kiistellyn hankkeen lupapäätöstä on odoteltu vuosia eikä ole mitään takeita että asia ratkeaa tänäkään vuonna. Vastustusta herättää etenkin päästöriski Tornionjoen vesistöön.
 Kaunisvaaran ensimmäinen ympäristöyllätys koettiin, kun avolouhos pudotti pohjaveden pinnan 16 metriä.
 Romahdus tapahtui Kokkovuoman suoalueella sijaitsevan Tapuliksi nimetyn avolouhoksen seurauksena ja täytenä yllätyksenä. Yhtiön ja sen konsulttien laskelmissa pohjaveden romahdusta ei osattu ennakoida lainkaan.
 Paikallisten mukaan suoalue oli ennen porojen kesälaidunta. Pohjaveden seurauksena alueen sanotaan kuivuvan ja alkavan kasvaa mäntyä.
 Myös Suomen puolen Hannukaisen kaivoksella  on pelätty olevan samanlainen vaikutus  pohjavesiin.
 Tulvavesi on jätealueella joka vuosi
 Norrbottenin lääninhallituksen ympäristönsuojeluosaston ympäristöinsinööri David Berggård on valvonut Kaunisvaaran kaivoksen jäteallasta alusta alkaen vuodesta 2012. Berggårdin mukaan tulvavesi on jätealueella joka vuosi. Myös silloin kun kaivos seisoi konkurssissa lähes neljä vuotta.
 Vuoden 2018 lopulla lääninhallitus teki tarkastuksen jätealueella ja huomautti yhtiötä useista puutteista ja laiminlyönneistä. Yhtiö on kiistänyt moitteet ja ilmoittaa toimivansa lupien ja lakien mukaan. Asian käsittely lääninhallituksessa on kesken.
 Berggårdin mukaan kaivosyhtiö pumppaa jätealtaaseen liian löysää rikastushiekkaa, joka leviää pitkin suota ja metsää. Hänen mukaansa Ylen ottama ilmakuva näyttää kuinka kaivosyhtiö läjittää rikastusjätettä. Hienojakoinen hiekka leviää veden viemänä suolle ja puiden keskelle.
 Lääninhallituksen mukaan jätealuetta kiertävä pato ei vastaa rajajokikomission vuonna 2010 antaman kiistellyn ympäristöluvan vaatimuksia. Lääninhallituksen mukaan yhtiö ei ole myöskään hakenut hyväksyntää jätealuetta kiertävälle padolle ja jätealtaan kaakkoiskulmalla olevat vesialtaat eivät ole vaatimusten mukaiset.
 Kaunisvaaran rautakaivoksen tuotantorakennuksia. Pajala, Kaunisvaara, Ruotsi 17.5.2019 Tapani Leisti / Yle
 Kaunisvaaran kaivoksen nousu, tuho ja jälleensyntyminen
 Kohuttu Kaunisvaaran rautakaivos Ruotsin Pajalassa  aloitti vuonna 2012 . Hanke on juuriltaan samankaltainen aluepoliittinen työllisyys- ja suhdannekaivos kuin Suomen Talvivaara. Molemmat ovat silloisen Pohjoismaissa kukoistaneen kaivosbuumin satoa.
 Poliittiset paineet kaivoksen perustamiselle olivat kovat Pohjois-Ruotsin Pajalassa. Väen poismuutosta huolimatta korkea työttömyys oli ongelma.
 Kaunisvaaran rautaesiintymä oli ollut liian laiha kelvatakseen valtion kaivosjätti LKAB:lle. Vuosituhannen alun Pohjoismaisen kaivosinnostuksen huumassa perustettiin Kaunisvaaraa varten uusi yhtiö Northland Resources.
 Northlandin kaivos ehti toimia vain kaksi vuotta (2012–2014) ennen yhtiön konkurssia. Kaivoksen  kaatoi huono kannattavuus . Vararikko oli heikon raudan hinnan ja arvioitua suurempien tuotanto- ja kuljetuskustannusten seurausta.
 Yhtiöllä oli Suomen puolella Kolarissa sisarhanke Hannukainen. Sitä ajaa nyt uusi suomalainen yhtiö Hannukainen Mining Oy. Kovasti kiistellyn hankkeen  lupapäätöstä  on odoteltu vuosia eikä ole mitään takeita että asia ratkeaa tänäkään vuonna. Vastustusta herättää etenkin  päästöriski  Tornionjoen vesistöön.
 Konkurssi tuli monille pajalalaisille kalliiksi
 Northlandin  konkurssia  on sanottu Ruotsin historian suurimmaksi. Kaivos oli maksanut miljardi euroa. Yhtiöllä oli vain velkaa. Käyttöpääoma alkoi loppua jo ensimmäisenä toimintavuotena.
 Northland, jonka hanketta poliitikot innolla edistivät, houkutteli sijoittajiksi suuren joukon tavallisia kansalaisia.  Moni pajalalainen hävisi rahansa . Osa osti osakkeita pankkilainalla ja on jäänyt niistä velkaa.
 Kaunisvaaran kaivos seisoi lähes neljä vuotta konkurssipesän hallinnassa. Norrbottenin poliitikot yrittivät sysätä sen LKAB:n hoteisiin ilman tulosta. Lopulta kaivos rikastamoineen myytiin halvalla.
 Ostajana oli  ABCDE Ab -niminen  ruotsalaisten teollisuusmiljonäärien omistama yhtiö. He perustivat nykyisen kaivosyhtiön  Kaunis Iron Ab:n . Uudella kaivosyhtiöllä on laajan poliittisen kokemuksen ja suhdeverkoston vahvistamat hartiat.
 Kaunis Iron Ab:n Kaunisvaaran kaivoksen tiedottaja Helena Sjöholm. Tapani Leisti / Yle
 Ex-demariministeri ja ex-kunnanjohtaja uuden yhtiön peräsimessä
 Kaunis Iron Ab:n hallituksen puheenjohtajana on moninkertainen sosiaalidemokraattien ministeri  Anders Sundström . Sanomalehti  Expressenin mukaan  Sundströmin lempinimi on  Röda Baronen , Punainen Paroni.
 Kaivoshanketta on luonnehdittu Ruotsissa Sundströmin paluuksi sen jälkeen kun hän joutui eroamaan Swedbankin hallituksen johdosta vuonna 2016.
 Kaunis Ironin Ab:n kaivosjohtaja Åsa Allan sanoi kesällä 2018 tuotannon käynnistyttyä Yle uutisille, että kannattavuus perustuu juuri siihen, että kaivos saatiin halvalla.
 Kaunis Iron Ab:n kaivosjohtajaksi Allan valittiin Pajalan kunnanjohtajan tehtävästä. Kunnanjohtajaksi hänet oli valittu konkurssin tehneen Northlandin geologin ja suunnittelupäällikön tehtävästä.
 Koulutukseltaan Allan on geologi ja väitellyt vuonna tohtoriksi rauta-, kupari-ja kultamalmien synnyn yhteyksistä vuonna 2007.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Aiheesta voi keskustella klo 22 asti.
 Lue myös:
 Tornionjoen trilleri: Kaivos vai lohi?
 Luonnonvarakeskus ei puolla Hannukaisen kaivosta – kuparipäästöt voisivat jopa tappaa lohia
 Ruotsissa Pajalan konkurssikaivosta valmistellaan tuotantoon kesällä

Ylen kuvat Pohjois-Ruotsin kiistellyltä rautakaivokselta paljastavat: kaivos pumppaa rikastushiekkaa tulvivalle suolle Tornionjoen vesistöalueella