Summary: Viron ensimmäinen itseohjautuvan auton prototyyppi on valmis. Kesällä sitä kokeillaan liikenteessä Kadriorgin pikkukaduilla.

Työpajatilan nosto-ovi Tallinnan teknillisen yliopiston kampuksella rullautuu auki. Itseohjautuva pikkubussi liukuu pihalle.
 Kuljettajaa bussissa ei ole, vaan sen liikkuminen perustuu ennalta ohjelmoituun reittiin.
 Minibussi suunnistaa siihen asetettujen älykameroiden ja sensorien avulla. Kamerat toimivat auton "silminä" ja saavat sen pysähtymään, jos ne havaitsevat tiellään esineen tai ihmisen.
 Reittiä valvoo aina myös reaaliaikaisesti oikea ihminen, joka on valmis ottamaan poikkeustilanteessa bussin etäohjaukseen.
 Sähköllä kulkeva Iseauto-niminen bussi ajelee toistaiseksi vain kampusalueella. Nyt menossa on koeajo, jota opiskelijoista ja tutkijoista koostuva työryhmä seuraa tarkasti.
 – Meillä on vielä monta käytännön ongelmaa ratkaistavana ennen kuin auto voi siirtyä liikenteen sekaan, kertoo projektia vetävä  Raivo Sell .
 Työryhmä miettii parhaillaan muun muassa sitä, kuinka saada kamerat erottamaan uhkaava esine turvallisesta esineestä. Puusta putoavan vaahteranlehden vuoksi auton ei tarvitse pysähtyä, mutta rakennustyömaalta ajotielle sinkoutuvan kivenmurikan vuoksi täytyy.
 Jos ongelmat saadaan ratkaistua, bussia kokeillaan liikenteessä kesällä 2019.
 Iseauto-projektia vetää Tallinnan Teknillisen yliopiston tutkija Raivo Sell. Silja Massa
 Minibussit joukkoliikenteen jatkeeksi
 Tallinnan Teknillisessä yliopistossa suunnitellun ja valmistetun Iseauton sisään mahtuu kerrallaan kuusi ihmistä. Ajoneuvo on noin kaksi ja puoli metriä korkea ja puolitoista metriä leveä.
 Vastaavia robottiminibusseja kehitetään ympäri maailmaa, myös Suomessa. EU-rahoitteinen Fabulos-hanke testaa niitä parhaillaan kuudessa Eurooopan kaupungissa, Helsinki ja Tallinna mukaanlukien.
 Helsingin kaupungin innovaatioyhtiö Forum Viriumin vetämässä Fabulos-hankkeessa tavoitteena on selvittää, miten kaupungit voivat hyödyntää itseohjautuvia linja-autoja osana julkista liikennettä.
 Iseauto on siis vain yksi monista Fabulos-hankkeessa kehitettävistä minibussityypeistä. Muut hankkeen minibussit ovat kuitenkin ulkonäöltään ja toimintaperiaatteiltaan hyvin Iseauton kaltaisia.
 Niiden vauhti ei päätä huimaa: esimerkiksi Iseauto köröttelee tällä hetkellä keskimäärin 10–20 kilometrin tuntivauhtia eli noin pyöräilynopeutta.
 Ketä tällainen pieni ja hidas bussi hyödyttää?
 Moniakin, arvelee Raivo Sell.
 Hän kertoo, että itseohjautuva minibussi ohjelmoidaan kulkemaan tiettyä reittiä yhden tai kahden neliökilometrin säteellä.
 Minibussin ei ole siis tarkoitus syrjäyttää joukkoliikennettä vaan toimia sen täydentäjänä. Se voisi esimerkiksi kuljettaa lähiön laitamilla asuvia ihmisiä juna-asemalta lähemmäs kotiaan.
 – Iseauto voisi liikennöidä vaikka jonkin sairaalan läheisyydessä kuljettaen ihmisiä lähimmältä bussipysäkiltä sairaalalle. Se voisi olla suuri apu esimerkiksi huonokuntoisille vanhuksille, Sell sanoo.
 Pidemmälle kehittyneenä versiona minibussin voisi kytkeä kyytipalvelu Uberin tai Taxifyn kaltaiseen taksisovellukseen. Asiakas voisi tilata bussin haluamaansa osoitteeseen haluamanaan aikana.
 Tulevaisuudessa vauhti lisääntyy
 Tallinnassa ei ole toistaiseksi suunniteltu itseohjautuville minibusseille omia ajokaistoja, vaan ne tulevat kulkemaan muun liikenteen joukossa ajoradoilla.
 Hitaan ajovauhtinsa vuoksi ne eivät kuitenkaan voi kulkea vilkkaasti liikennöidyillä teillä. Aluksi niitä tullaankin kokeilemaan syrjäisillä pikkuteillä, jollaisia Tallinnassa löytyy esimerkiksi Kadriorgin kaupunginosasta.
 Jatkossa itseohjautuvien bussien nopeutta on tarkoitus kasvattaa. Fabluos-hankkeessa kehitettyjä busseja tullaan kokeilemaan lajasti ympäri Eurooppaa vuonna 2020. Tuolloin tavoite on, että bussit voisivat jo ajaa normaalin liikenteen seassa.
 Itseohjautuva minibussi on ohjelmoitu pysähtymään liikennevaloissa, välttämään esteitä ja tunnistamaan liikennemerkit. Silja Massa
 Viro edelläkävijä robotiikassa
 Itseohjautuvat minibussit eivät ole ainoita robottiajoneuvoja, joita Virossa kehitetään.
 Tallinnan jalkakäytävillä on jo parin vuoden ajan saattanut tulla vastaan virolaisen Starship-yhtiön polvenkorkuisia kuljetusrobotteja. Ne voivat kuljettaa parin kilometrin säteellä paikasta toiseen esimerkiksi pieniä postipaketteja ja ruokaa.
 Muun muassa suomalainen ruuankuljetuspalvelu Wolt on kokeillut niitä Tallinnassa ruokalähetteinä. Testikuljetukset ovat yhtiön mukaan onnistuneet hyvin.
 Robottilähetti toimii samoin kuin ihmislähettikin: asiakas tilaa Woltin sovelluksessa haluamansa ravintola-annoksen. Wolt lähettää tiedon tilauksesta lähimmälle vapaalle kuljetusrobotille. Kun robottilähetti saapuu ravintolalle, valmis annos asetetaan robotin sisälle tiiviiseen säiliöön.
 Lopuksi robotti kuljettaa ruuan asiakkaalle, joka saa säiliön auki klikkaamalla linkkiä puhelimessaan.
 Starship Technologies -yrityksen kuljetusrobotti liikenteessä. Valda Kalnina / EPA
 Viron parlamentti hyväksyi vuonna 2017 lain, joka sallii kuljetusrobottien käytön liikenteessä. Virolainen Starship on yksi kuljetusrobottien johtavista valmistajista maailmassa. Sen takana ovat internetpuhelupalvelu Skypen perustajat  Ahti Heinla  ja Janus Friis .
 Viroa pidetäänkin yhtenä robottiteknologian edelläkävijämaana. Korkeatasoinen robotiikan opetus houkuttelee Tallinnan Teknilliseen yliopistoon opiskelijoita useista maista.
 Viro on pitkällä myös sähköautoteknologiassa. Maassa on yksi Euroopan kattavimmista sähköautojen latausverkostoista: latauspisteitä löytyy ympäri maata noin viiden-kuudenkymmenen kilometrin välein.
 Kuvaavaa on sekin, että virolaisesta Taxify-taksisovelluksesta voi halutessaan tilata itselleen taksikyydiksi Teslan sähköauton.
 Itseohjautuvaa Iseautoa on ollut kehittämässä parinkymmenen hengen opiskelijoista ja tutkijoista koostuva porukka. Silja Massa
 Auton omistaminen pian ehkä historiaa
 Iseauto ja muut vastaavat itseohjautuvat minibussit ovat kaukana itseohjautuvista yksityisautoista, joita jotkin suuret autofirmat parhaillaan kehittävät.
 Minibussien kehitys on yksityisten robottiautojen kehitystä pidemmällä. On paljon yksinkertaisempaa suunnitella auto, joka kulkee tiettyä rajattua reittiä pitkin, kuin auto, joka ajaa ihmisen pyynnöstä minne tahansa.
 Raivo Sell uskookin, että yksityisautot ovat viimeinen autotyyppi, joka robotisoituu.
 – Ensin tulemme näkemään liikenteessä erilaisia itseohjautuvia julkisia kulkuvälineitä ja tavaroiden sekä ruuan kuljetusajoneuvoja, sitten ehkä robottitakseja, hän sanoo.
 Sell uskoo, että robottiautojen yleistyessä yhä harvemmalla on tarve omistaa auto.
 – Siinä vaiheessa, kun sähköisen robottiauton voi tilata tarpeen vaatiessa kotiovelle, moni alkaa kyseenalaistaa kalliin auton ostamisen ja ylläpidon mielekkyyttä.
 Tällä olisi Sellin mukaan paljon positiivisia vaikutuksia ihmisten arkeen.
 Yksityisautoilun väheneminen johtaisi muun muassa liikenneonnettomuuksien vähenemiseen. Esimerkiksi Suomessa  Liikennevakuutuskeskuksen onnettomuusraporttien mukaan  valtaosa liikenneonnettomuuksista johtuu kuljettajien tekemistä inhimillisistä virheistä.
 Robottiauto ei väsy, ei kaahaa eikä kilpaile toisten autojen kanssa.
 Itseohjautuvat minibussit on ohjelmoitu pysähtymään liikennevaloissa, välttämään esteitä ja tunnistamaan liikennemerkit.
 Haasteena ovat vielä tilanteet, joita ei voi ennakoida. Toistaiseksi yllättävissä tilanteissa auton ohjaus siirtyy ihmisen käsiin. Tulevaisuudessa autojen olisi tarkoitus selvitä haastavistakin tilanteista yksin.
 Raivo Sell uskoo myös, että kotipihoillemme ja kaupunkien keskustoihin syntyy tulevaisuudessa enemmän elintilaa, kun suuria parkkipaikkoja ja -halleja ei enää tarvita.
 – Käsityksemme autoilusta, liikenteestä ja koko kaupunkikulttuurista tulee muuttumaan täysin, Sell ennustaa.
 Lue myös:
 Japanilaisen designjätti Mujin Suomen-suunnitelmat tarkentuivat: luvassa muun muassa robottibussi
 Otaniemessä ajelevat robottiautot ennakoivat automaattibussia
 Robottiautot pienillä kampuksilla saattavat olla arkipäivää jo parin vuoden päästä – yksityiskäyttöön niitä saadaan odotella vuosikymmeniä ja sittenkin auto tarvitsee ihmisen tuekseen

Robottibussit huristavat pian Euroopan kaduilla – Tallinna ja Helsinki ovat eturintamassa ilman kuljettajaa liikkuvien ajoneuvojen kehityksessä


Summary: Onko aurinkokuivatut tomaattini poiminut nainen, joka on illalla pakotettu seksiin? Miten tällainen eriarvoisuus ja julmuus on mahdollista, pohtii Jani Kaaro.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Onko teille käynyt koskaan näin? Hypistelette kaupassa aurinkokuivattua tomaattia. Ne on kuivattu Sisilian lämpimän auringon alla ja marinoitu sisilialaiseen oliiviöljyyn. Extra virgin – silti näin edullista! Toisella hyllyllä on parmankinkkua. Tarjouksessa! Miten se voi olla näin halpaa? Ja vastakkaisella seinällä, buffalomozzarellaa, ei kovin kallista sekään. Voi hyvät hyssykät, ihan kuin elämä olisi muuttunut ruokablogiksi.
 Sitten menette kotiin ja avaatte Guardianin nettisivut. ” Tuhansia romanialaisia naisia orjuutettu sisiliaisilla vihannestiloilla. ” Päivät he ovat poimineet palkatta tomaatteja ja muita vihanneksia, illalla heidät on pakotettu seksipalveluihin. Toisaalla Daily Mail paljastaa: ” Isku parmankinkun tuotantolaitokseen paljastaa kauhistuttavia julmuuksia eläimiä kohtaan .” Sadat pikkupossut mätänevät omissa verilammikoissaan, teurastusta odottavien possujen tallomana. Entä buffalomozzarella: ” Reportaasi paljastaa puhveleiden kammottavan kohtelun italialaisilla tiloilla. ”
 Miten on mahdollista, että EU-maassa orjuuteen alistetut ihmiset poimivat vihannekseni?
 Ehkä tekin reagoitte  kuten minä. Istuin ruokapöydässä. Buffalomozzarella juuttui kurkkuun. Tuijotin tyrmistyneenä ikkunasta ulos ja ajattelin: Miten tämä on edes mahdollista? Miten on mahdollista, että EU-maassa orjuuteen alistetut ihmiset poimivat vihannekseni? Miten on mahdollista, ettei EU-maassa edes yritetä kohdella tuotantoeläimiä hyvin? Miten tällainen eriarvoisuus ja julmuus on mahdollista? Miksi maailma on näin pilalla? Ovatko ne kaikki roistoja?
 Hetkinen! Mistä tuo ajatus tuli? Ovatko ne kaikki roistoja! Ehkä ongelma on siinä. Ei niin, että kaikki ovat roistoja, mutta järjestelmässä on liikaa roistoja ja niitä, jotka mielistelevät roistoja.
 Roistot, joita minä tässä tarkoitan, imevät yhteiskunnasta valtavia summia rahaa itselleen ja piilottavat ne salatuille tileille ulkomaille, samanaikaisesti kun yhteiskunnat joutuvat nipistämään infrastruktuuristaan, ja vanhat kunnon hyvinvointivaltiot jäävät huojumaan puujaloilleen.
 Kun ihmisillä ei ole rahaa , mikään ei toimi ja kun mikään ei toimi, syntyy uudenlaisia pelikenttiä: epäluottamuksen kenttiä, hyväksikäytön kenttiä, selviytymisen kenttiä; kenttiä, joissa köyhä nostaa nyrkkinsä köyhää vastaan ja vahvat repivät elantonsa itseään heikompien selkänahasta.
 Jos teitä kiinnostaa tietää, miten kaikki tämä alkaa, seuratkaa minua tähän osoitteeseen:  Harley Street 29, Lontoo . Jos koskaan käytte Lontoossa, voitte päästä sinne kiertoajelulle: Tutkiva toimittaja  Oliver Bullough  on ainakin järjestänyt Lontoossa kleptokratia-ajeluita, ja tämä osoite on ollut yksi sen kohteista. Vaikka päältäpäin Harley Street 29 näyttää aivan tavalliselta rapulta arvostetulla alueella, osoitteesta löytyy yli 2000 yritystä.
 Kaksi tuhatta! Miten se on mahdollista? Eihän osoitteessa mitenkään voi olla tilaa 2000 yritykselle. Sisällä onkin itse asiassa vain yksi yritys, nimeltään Formations House, joka auttaa ulkomaisia yrityksiä rekisteröitymään Englantiin. Se antaa niiden käyttöön kunniallisen osoitteen ja järjestää niille usein kunniallisen päättäjänkin. Eräs tällainen päättäjä on ollut  Edwina Coales  – yrityksen toisen perustajan lähisukulainen – joka on ollut päättäjänä yli 1500:ssa osoitteessa toimivassa yrityksessä.
 Miksi järjestää yrityksille päättäjiä?  Pitäisihän yrityksillä olla omistajat ja toimitusjohtajat omasta takaa. Tietenkin siksi, että monet yrityksistä ovat peiteyrityksiä. Niiden nimenomainen tarkoitus on vaikeuttaa sen selvittämistä, kuka yrityksen omistaa. Kun omistussuhteet ovat monimutkaisia, siten että yritykset omistavat toisiaan, todellisen omistajan selvittäminen voi olla kovan työn takana. Ukrainalaiset toimittajat joutuivat tekemään hartiavoimin töitä selvittäessään, kuka omisti Harley Streetille rekisteröidyn yrityksen, joka omisti monia hulppeita kiinteistöjä Ukrainassa. Lopulta vastaus selvisi:  omistaja oli Ukrainan ex-presidentti  Viktor Janukovitsh .
 Katsotaanpa vielä ilmiön mittakaavaa. Formations House toimii kansainvälisesti: sillä on toimistot Gambiassa, Irlannissa, Hong Kongissa, Yhdysvalloissa ja lukuisissa tunnetuissa veroparatiiseissa. Tämä yksi ainoa yritys on auttanut perustamaan yli 450 000 yritystä – vertaa sitä Suomen noin 280 000 yritykseen. Eikä Formations House tietenkään ole ainoa yritys lajissaan – peiteyritysten perustaminen on kannattava bisnes.
 Jos rikkaat haluavat piilottaa rahansa , peiteyritykset ovat siihen hyvä keino. Ne ovat laillisia ja kokonainen lakeijoiden, neuvonantajien ja PR-henkilöiden armeija suojelee heidän anonymiteettiaan. Peiteyrityksiin uskotaan kätkeytyvän rahaa biljoonien arvosta, riittävästi ratkaisemaan monia maapallon ongelmista; lievittämään nälänhätää, lievittämään äärimmäistä köyhyyttä maapallolla.
 Mutta katsotaanpa vielä hieman tunnettuja henkilöitä, joiden omistuksista on kovin vaikea saada selkoa. Ensin tulee mieleen presidentti  Donald Trump . Trumpin bisnesorganisaatiossa on yli 500 yritystä. Niistä suurin osa on rekisteröity Delawaren osavaltioon, joka on eräänlainen veroparatiisi Yhdysvaltain sisällä. Kun yritykset ovat Delawaressa, niiden ei tarvitse luovuttaa taloustietojaan ja ne voivat salata myös omistussuhteensa.
 Omistussuhteet ovatkin perin monimutkaisia. Kun  Wall Street Journal selvitti  Trumpin Sikorsky -helikopterin omistusuhteita, ne olivat tällaiset: On trusti, joka omistaa 99 prosenttia delawarelaisesta yhtiöstä, joka omistaa 99 prosenttia toisesta delawarelaisesta yhtiöstä, joka omistaa skottilaisen osakeyhtiön, joka omistaa toisen skottilaisen yhtiön, joka omistaa helikopterin.
 Entä muistatteko Panaman paperit  – ne paljastivat miten presidentti  Vladimir Putinin  lähipiiri  siirteli valtavia rahasummia erilaisten peiteyritysten kautta . Entä  Brexitin nokkamiehet ? Monilla heistä –  Nigel Farage mukaanlukien  – oli yrityksiä veroparatiiseissa.
 Mainitaanpa vielä Syyrian presidentti,  Bashar al-Assad :  hänen omaisuutensa arvoksi on arvioitu yli 900 miljoonaa puntaa , josta suurin osa ulkomailla.
 Entäpä sitten miljardööri  Robert Mercer ? Hän rahoitti  Steven Bannonia , Breitbart Newsia ja monia konservatiivisia ryhmiä 60 miljoonan dollarin ”sotasalkustaan”, josta maksettiin miljoonia verovapaasti  hyödyntämällä Bermudalla toimivien peiteyritysten verkostoa .
 Onko siis ihme , että maailma tuntuu olevan pilalla? Onko ihme, että demokratian perusteet tuntuvat murenevan kaikkialla läntisessä maailmassa? Onko ihme, että ihmiset eivät tunne solidaarisuutta keskenään? Onko se ihme, kun johtajat ja poliittiset vaikuttajat ovat tällaisia! Yhteiskunnan solidaarisuuden tunne syntyy siitä, että kaikki tuntevat olevansa samassa veneessä. Miten solidaarisuutta voi tuntea, jos rikkaat hankkivat itselleen oman veneen, ja meille muille ei jätetä edes resursseja korjata vanhaa yhteistä paattiamme.
 Lasken edelleen pennosiani, koskaan ei ole varaa mihinkään kunnolliseen. Istun tässä ja mietin, onko aurinkokuivatut tomaattini poiminut romanialainen nainen, joka on illalla pakotettu seksiin?
 Näin syntyy kolme aikamme kuvaa . Ensimmäinen on Ukrainasta, jossa pienet lapset kuolevat syöpätauteihin, jotka olisivat Suomessa hoidettavissa. Ukrainan valtiolla vain ei ole varaa lääkkeisiin ja laadukkaaseen lääketieteelliseen hoitoon, koska niin paljon rahaa valuu salaisille tileille ulkomaille.
 Toinen kuva  on Lontoon Bond Streetiltä: Tämä bisneksen keskus on täynnä kovapalkkaisia asianajajia, pankkiireja, kirjanpitäjiä, kiinteistönvälittäjiä ja PR-agentteja. Mutta mistä heille maksetaan? Siitä, että he suojelevat asiakkaidensa anonymiteettia. Siitä, että he kehittävät yhä uusia laillisia järjestelyjä, joilla asiakkaiden omaisuutta voidaan piilottaa. Eikö tätä älyä, lahjakkuutta ja energiaa voisi käyttää johonkin hyödyllisempään?
 Kolmas kuva  olen minä tässä. Olen pian viisikymmentä ja vähitellen onnistunut nousemaan työväenluokasta alempaan keskiluokkaan. Mutta ei täällä ole ollenkaan hauskaa. Lasken edelleen pennosiani, koskaan ei ole varaa mihinkään kunnolliseen. Istun tässä ja mietin, onko aurinkokuivatut tomaattini poiminut romanialainen nainen, joka on illalla pakotettu seksiin? Mietin ihmisiä, jotka kohtelevat eläimiä kuin ne olisivat jotakin sementtiä.
 Mietin myös, että mitä jos me kaikki olisimme rikkaampia? Jos maailman raha vain pakenisi hämäriltä pankkitileiltä kirkkaaseen päivänvaloon ja jakautuisi edes hieman tasaisemmin myös köyhälistön ja kurjaliston taskuihin. Jos voisimme maksaa enemmän, niin että ihmiset saisivat työstään kelvollisen korvauksen, ei tarvitsisi kilpailla alimmilla mahdollisilla hinnoilla. Alhainen hinta kun tietää joillekin alhaista elämää.
 Jani Kaaro
 Kirjoittaja on tietokirjailija ja vapaa toimittaja. Hän rakastaa filosofiaa ja inspiroituu vanhan ja uuden, tutun ja tuntemattoman sekoittumisesta, joka johtaa johonkin hedelmälliseen asiaan.
 Kolumnin lähteenä käytetty myös Oliver Bulloughin kirjaa: Moneyland, Why Thieves And Crooks Now Rule The World And How To Take It Back, 2018.

Jani Kaaron kolumni: Miksi maailma on pilalla ja juusto juuttuu kurkkuun?


Summary: Poliisi pyytää havaintoja tummahkosta henkilöautomallisesta taksista ja kuljettajasta, joka on ajanut Turun keskustan ja Haritun väliä.

Taksin asiakas joutui poliisin saaman ilmoituksen mukaan seksuaalirikoksen uhriksi Turussa varhain sunnuntaiaamuna, kertoo Lounais-Suomen poliisilaitos.
 Ilmoituksen mukaan ulkomaalaistaustainen taksinkuljettaja oli kyydin päätteeksi aamuneljän jälkeen tunkeutunut asiakkaansa asunnolle, jossa epäilty rikos oli tapahtunut.
 Poliisi pyytää havaintoja tummahkosta henkilöautomallisesta taksista ja kuljettajasta, joka on ajanut Turun keskustan ja Haritun kaupunginosan välillä. Havainnot pyydetään ilmoittamaan sähköpostilla osoitteeseen  vihjeet.lounais-suomi@poliisi.fi .

Taksin asiakkaan epäillään joutuneen seksuaalirikoksen uhriksi Turussa – poliisi pyytää havaintoja kuljettajasta


Summary: Perinnönjakoon liittyviä konflikteja on lisännyt myös se, että vainajilla on yhä useammin takanaan useampia avioliittoja.

Arviolta 90 prosenttia suomalaisista jäämistöistä jaetaan sovussa, ja enintään 10 prosenttia perinnönjakotilanteista johtaa jonkinlaisiin konflikteihin.
 Helpoimmin konflikteja tulee tilanteissa, joissa vainajalla ei ole testamenttia, helsinkiläisestä asianajotoimisto Juridicuksesta kerrotaan.
 – Silti vain arviolta 10-20 prosentilla suomalaisista vainajista on voimassa oleva testamentti, Juridicuksen asianajaja  Otto Ääri  kertoo.
 Joensuulaisen Kontturi & Con asianajajan ja laamannin  Harri Kontturin  mukaan testamenttia tehdessä halutaan turvata lesken loppuelämä. Kun lesken asemasta on huolehdittu, testamentissa pyritään tasapuolisuuteen perillisten eli yleensä pariskunnan lasten välillä.
  Esineet herättävät suuria tunteita
 Asianajaja Äärin mukaan vainajilla on yhä useammin takanaan useampia avioliittoja, mikä on lisännyt myös perinnönjakoon liittyviä konflikteja. Jos vanhemmat lapset ovat esimerkiksi ensimmäisestä avioliitosta ja nuoremmat lapset viimeisestä, hyvin tyypillistä on, että nuorempia lapsia suositaan.
 Kontturi kertoo, että perinnönjakotilanteissa suurimpia tunteita herättävät esineet, joihin liittyy tunnearvoa. Konfliktitilanteita aiheuttaa helposti myös se, jos perinnönsaajilla on väärä käsitys vainajan varallisuudesta.
 – Osa on ehtinyt ajatella, että tämä kuolema pelasti minun talouteni, jolloin pettymys voi olla suuri.
  Huonosti tehdyistä testamenteista kiistoja
 Turun yliopiston oikeustieteen professori  Tuulikki Mikkola  kertoo, että myös huonosti ja huolimattomasti tehdyt testamentit aiheuttavat kiistoja: esimerkiksi hallinnasta ja omistuksesta voidaan puhua sekaisin saman henkilön kohdalla, jolloin syntyy tulkintaa koskevia riitoja.
 Helsinkiläisen Perhe ja Perintö J Pakarisen varatuomarin  Jukka Pakarisen  mukaan itse tehdyssä testamentissa voi olla niin suuria virheitä, että testamenttia voi olla mahdotonta panna täytäntöön. Siihen on voinut tulla myös silkkoja erehdyksiä, eikä sen sisältö välttämättä vastaakaan vainajan toiveita.

Vain harva tekee testamentin – perinnönjaossa voidaan taistella poljettavasta Singeristä


Summary: Yksityisen katolilaiskoulun johdon mukaan teinien käyttäytyminen ei edusta kirkon arvoja, joihin kuuluu muun muassa toisen ihmisen kunnioittaminen.

Yhdysvaltain Kentuckyssa katolilaisen poikakoulun johto on tuominnut opiskelijoidensa toimet mielenosoituksessa Washingtonissa perjantaina.
 Sosiaalisessa mediassa on levinnyt videoita, joissa ”Make America Great Again” -lippalakkeihin sonnustautuneet oppilaat vaikuttaisivat ahdistelevan ja pilkkaavan Amerikan alkuperäiskansaan kuuluvaa Vietnamin sodan veteraania.
 Yksityisen katolilaiskoulun oppilaat osallistuivat Washingtonissa aborttia vastustavaan mielenosoitukseen. Heidän pilkkansa kohteeksi joutui  Nathan Phillips , joka oli mukana Amerikan alkuperäiskansan marssilla.
 Useilla julkaistuilla videoilla Philipis soittaa rumpuja ja laulaa Lincolnin muistomerkin edustalla.
 Yksi teineistä seisoo aivan Phillipsin kasvojen edessä tuijottaen tätä silmiin ja virnistellen. Muut ympärillä olevat huutavat muun muassa presidentti  Donald Trumpin  kampanjatilaisuuksista tutuksi tullutta ”Rakentakaa muuri” -iskulausetta.
 Covingtonin katolilaiskoulun johto sekä Covingtonin hiippakunta ovat pyytäneet anteeksi Phillipsiltä. Heidän mukaansa teinien käyttäytyminen ei edusta kirkon arvoja tai opetuksia, joihin kuuluu muun muassa toisen ihmisen kunnioittaminen.
 Koulu kertoo tutkivansa tapausta ja ryhtyvänsä tarvittaviin toimenpiteisiin, joihin saattaa kuulua myös joidenkin opiskelijoiden erottaminen koulusta.
 Yhdysvaltain edustajainhuoneen demokraattiedustaja, alkuperäisväestöön kuuluva  Deb Haaland  New Mexicosta arvosteli Twitterissä kovin sanoin opiskelijoiden toimintaa. Haaland muistutti, että Phillips riskeerasi oman elämänsä taistellessaan Vietnamissa.
 Haalandin mukaan opiskelijoiden osoittama ilmeinen viha, suvaitsemattomuus ja ahdaskatseisuus ovat merkkejä siitä, kuinka yleiset käyttäytymissäännöt ovat rappeutuneet Trumpin hallinnon aikana.
 Aiheesta lisää:
 The MAGA Hat–Wearing Teens Who Taunted A Native American Elder Could Be Expelled
 Covington Catholic High Apologizes for Students Who Mocked Native American Veteran During March for Life

Amerikan alkuperäisväestöön kuuluva sotaveteraani joutui opiskelijoiden pilkan kohteeksi Washingtonissa – koulu pyysi anteeksi


Summary: Kongon perustuslakituomioistuin on julistanut opposition ehdokkaan Felix Tshisekedin maan  presidentinvaalien voittajaksi.

Demokratian ja sosiaalisen kehityksen liitto

Kongon demokraattisen tasavallan poliitikot

Kongon demokraattisen tasavallan politiikka

Kongon demokraattisen tasavallan tuomioistuin on hylännyt valituksen maan presidentinvaalien kiistellystä tuloksesta.
 Tuomarin mukaan vaaleissa toiseksi jäänyt  Martin Fayulu  ei kyennyt osoittamaan, että vaalikomission ilmoittamat tulokset ovat virheellisiä. Perustuslakituomioistuin julisti opposition  Felix Tshisekedin  maan uudeksi presidentiksi.
 Tuomioistuin vahvisti alustavat vaalitulokset, joiden mukaan Tshisekedi sai joulukuun lopun vaaleissa eniten ääniä.
 Vaalit hävinnyt Fayulu on vaatinut uutta ääntenlaskentaa ja syyttänyt voittajaa sopimuksen tekemisestä Kongon pitkäaikaisen presidentin  Joseph Kabilan  kanssa.
 Vaalituloksen oikeellisuudesta on esitetty vakavia epäilyjä. Muun muassa EU ja Yhdysvallat ovat toivoneet lisäselvityksiä vaalituloksesta.

Kongon tuomioistuin hylkäsi valituksen presidentinvaalien kiistellystä tuloksesta


Poliisi on ottanut kiinni kaksi miestä epäiltynä Valkeakosken kaksoismurhasta. Poliisin tiedotteen mukaan kiinniotetut ovat syntyneet 1980-luvulla, kuten uhritkin.
 Kiinniotosta kertoi ensimmäisenä  Aamulehti . Poliisin mukaan miesten kiinniotto sujui rauhallisesti, mutta heitä ei ole päästy vielä kuulemaan päihtymystilan vuoksi.
 Epäilty henkirikos paljastui myöhään perjantailtana, kun pelastuslaitos sai hälytyksen Lempääläntiellä sijaitsevaan kerrostaloon. Yhdestä asunnoista oli levinnyt savun hajua porraskäytävään.
 Asunnosta löytyi kuolleena kaksi miestä, joista toinen oli syntynyt vuonna 1980 ja toinen 1989. Poliisin mukaan molemmissa ruumiissa oli merkkejä väkivallasta. Poliisi tutkii tapausta kahtena murhana ja tuhotyönä.
 Aiemmin päivällä poliisi kertoi etsivänsä punaista autoa tapaukseen liittyen. Auto löytyi poltettuna Akaasta.
 Miesten jäljille päästiin tiedotteen mukaan poliisin omien tutkimusten sekä auton polttamiseen liittyneiden havaintojen ansiosta. Poliisi haluaakin kiittää yleisöä saamastaan avusta.

Kaksi otettu kiinni Valkeakosken kaksoismurhasta


Summary: Kuvittaja oli ensin työttömänä, sitten sinnikäs työ tuotti tulosta.

Kello on yhdeksän aamulla, mutta Kyröskosken taajamassa Hämeenkyrössä ei näy vielä ketään. Erään talon kellarissa kuitenkin tapahtuu. Kuvittaja  Daniel Stolle  aloittelee työpäiväänsä.
 Ikkunat ovat pienet ja katonrajassa ja miehellä on vain muutama huonekalu. Päällepäin on vaikea arvata, että tässä kellarissa tehdään kuvitusta maailman metropoleihin.
 Suuret laatujulkaisut New York Times, Guardian ja Spiegel ostavat  saksalaisen Stollen  töitä. Työ on hektistä. New York Times saattaa laittaa sähköpostin iltapäivällä ja työn pitää olla valmis keskiyöhön mennessä.
 Daniel Stolle tekee kuvituksia kansainvälisille laatulehdille. Juha Kokkala / Yle
 Saksalainen kuvittaja Daniel Stolle on asunut Suomessa jo kymmenisen vuotta.
 – Opiskelin aikanaan Saksassa teollista muotoilua ja tulin Lahden Muotoiluinstituuttiin vaihto-opiskelijaksi. Siellä tapasin nykyisen vaimoni. Olemme asuneet Lahdessa, Tampereella ja nyt täällä Kyröskoskella, mistä vaimoni on kotoisin.
 Stolle on naimisissa taiteilija  Liisa Hietasen  kanssa.  Hietanen virkkaa  luonnollisen kokoisia ihmishahmoja, hänen työnsä ovat keränneet ylistystä myös maailmalla.
 Ensin työttömänä
 Pariskunta löysi talon Kyröskoskelta hyvään hintaan. Saksalainen Stolle on nauttinut maaseudun rauhasta. Tampereelle ajaa vain puolisen tuntia.
 Stolle opiskeli ensin teollista muotoilua. Opintojen loppuvaiheessa hänestä alkoi tuntua siltä, ettei se ollut häntä varten.
 Sitten mies ihastui suomalaisiin kuvituksiin.
 – Ajattelin, että tuota minäkin voisin tehdä.
 Daniel Stolle
 Alku ei ollut helppo. Daniel Stolle oli työttömänä ja opetteli alaa piirtämällä.
 – Sitten kasasin itselleni nettisivut, laitoin töitäni esille, ja aloin kutsua itseäni kuvittajaksi. Lähetin sähköpostia eräälle kanadalaiselle taideblogille, ja he julkaisivat töistäni jutun. Se toi paljon lisää kävijöitä saitilleni.
 Pari viikkoa myöhemmin Daniel Stolle sai ensimmäisen toimeksiantonsa New Yorker -lehdelle. Kesti kuitenkin vielä pari vuotta, ennen kuin hän sai elantonsa kuvittajan töistä.
 Suomen markkinat pienet
 Nyt Daniel Stolle tekee kuvitusten lisäksi myös graafista suunnittelua, vaikka kuvitustyöt riittäisivät hyvin.
 – On kyllä suomalaisia kuvittajia, jotka työskentelevät ulkomaisille asiakkaille, mutta he ovat tainneet useimmiten itse lähteä ensin Suomesta ja saaneet vasta sitten nimeä. Itse tein melkeinpä päinvastoin.
 Suomen markkinat ovat pienet, joten Stolle neuvoo suomalaisia aloittelevia kuvittaja ajattelemaan heti laajemmin.
 Vapausaste työssä vaihtelee asiakkaan mukaan.
 – Toisinaan kuvittajan tehtävänä on myös kehittää idea kuvitukseen, ja itse pidän tuota osaa työstä tärkeänä. Toisinaan sitten tulee tarkat ohjeet siitä, mitä minun halutaan tekevän.
 Daniel Stolle paitsi asuu myös tekee töitä Kyröskoskella. Hänellä on myös työhuone Kyröskosken keskustassa.
 – Täällä kaikki on niin halpaa esimerkiksi Tampereeseen tai muuhun isompaan kaupunkiin verrattuna. Minulla on myös aina ollut erillinen työhuone. Pidän tällaista tilaa jollain tapaa työkaluna. Kotona täytyy myös tiskata ja siivota, hän naurahtaa.
 Kuvittajan työkalut
 Kuvittajan työkalut ovat vaihtuneet tekniikan kehitettyä. Stolle käyttää piirtämiseen iPad Pro –tablettia ja Apple Penciliä.
 – Käsittelen töitä sitten myös tietokoneessa, koska luotan sen väreihin enemmän. Mutta pelkkä tabletti riittäisi periaatteessa 95 prosenttiin töistäni.
 Juha Kokkala / Yle
 Stolle ei ole hylännyt luonnosvihkoja ja lyijykyniä. Niistä on tullut hänelle uudestaan hyvin tärkeitä.
 – Minun on helpompi tehdä ideointivaihe paperille, koska tietokoneen tyhjä ruutu tarjoaa melkeinpä liikaa vaihtoehtoja etenemiseen. Luonnosvihkojen avulla minulle jää myös jotain kouriintuntuvaa jäljelle suunnitteluprosessista.
 Maailmalla on puhuttu jo pitkään median murroksesta. Onko Daniel Stolle huolissaan töiden vähenemisestä?
 – Aloitin urani kymmenisen vuotta sitten keskellä lamaa, joten olen kuullut tätä juttua siitä lähtien. Itselläni ja tutuillani on kyllä riittänyt töitä, joten en ole kovin huolissani. On olemassa paljon pienempiä ammattilehtiä ja muita erikoisjulkaisuja, jotka eivät varsinaisesti ole osa suurempaa julkaisuteollisuutta. Nekin tarjoavat yllättävän paljon työtä kuvittajille.
 Daniel Stollen työ Entertainment Weeklylle vuodelta 2018. Daniel Stolle
 Muokattu 19.1.2019. Jutun otsikkoa muutettu vastaamaan paremmin Daniel Stollen urapolkua.

Daniel Stolle katsoo kellarista maailmalle – New York Timesin kuvituksia syntyy suomalaisessa pikkukunnassa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Avantouintiin jää koukkuun
 Avantouintikausi on parhaimmillaan koko Suomessa ja SM-kisat parin viikon kuluttua.  Kylmäaltistuksen vaikutuksia terveyteen  on tutkittu jonkin verran. Yhden tutkimuksen mukaan ylähengitystieinfektioita on avantouimareilla lähes puolet vähemmän kuin muilla. Avantouimarit itse sanovat virkistävän hyvän olon olevan tärkein vaikutus. Tämän vahvistaa myös joka päivä avantoon pulahtava turkulainen terveyskeskuslääkäri Kai Haapasalo.
 Tesla irtisanoo tuhansia
 Elon Musk poseerasi Teslan kanssa Amsterdamissa vuonna 2014. Jerry Lampen / EPA
 Sähköautoja valmistava Tesla kertoo  irtisanovansa tuhansia työntekijöitä . Irtisanomisten syynä on liian kalliit autot, jotka eivät tuota tarpeeksi voittoa. Teslalla on ollut vaikeuksia saada markkinoilla mallia, johon muilla kuin varakkailla autoilijoilla olisi varaa.
 Äärioikeiston perijätär haluaa kouluttaa Ranskan tulevia johtajia – "Arvokonservatismi on vallitseva ideologia Ranskassa"
 Marion Maréchal puhui arvokonservatiivien Manif pour Tous -mielenosoituksessa Pariisissa lokakuussa 2016. Christophe Petit Tesson / EPA
 Moni haikailee Ranskassa Le Penin poliitikkodynastian nuoresta tähdestä konservatiivisen oikeiston yhdistäjää. 29-vuotias Marion Maréchal on perustanut Ranskaan kansallismielisen korkeakoulun. Ylen toimittaja  Annastiina Heikkilä   tapasi Maréchalin Lyonissa .
 Kolme viidestä äänestää varmasti eduskuntavaaleissa
 Petteri Paalasmaa / AOP
 Kolme viidestä äänestysikäisestä ilmoittaa äänestävänsä varmasti huhtikuun eduskuntavaaleissa,  selviää Kunnallisalan kehittämissäätiön tutkimuksesta.  Epävarmimpia äänestäjiä ovat nuoret, opiskelijat, työttömät ja perussuomalaisten kannattajat. Varmimpia äänestäjiä ovat yli 60-vuotiaat, yrittäjät, ylemmät toimihenkilöt sekä vasemmistoliiton ja kokoomuksen kannattajat.
 Poutainen pakkaspäivä tiedossa
 Yö oli kylmä koko maassa ja lauantaista on luvassa poutainen pakkaspäivä. Ylen meteorologin  Joonas Koskelan  mukaan pakkanen heikkenee päivällä etelässä. Pohjoisessa pakkasta on päivälläkin reilut 15 astetta. Lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle Sää

Herätys: Avantouinti koukuttaa, Yle tapasi äärioikeiston perijättären Ranskassa, Tesla irtisanoo tuhansia


Summary: Ammattikorkeakouluilla on suuri valta päättää sairaanhoitajaopintojensa sisällöistä, mikä herättää arvostelua.

Tästä on kyse Sairaanhoitajaopintojen sisällöissä on ammattikorkeakoulukohtaisia eroavaisuuksia. Arvostelijoiden mielestä kaksoistutkintoihin kuuluvat sairaanhoitajaopinnot ovat liian suppeat. Kliinisessä harjoittelussa opiskelijaohjauksen taso vaihtelee.
 Moni terveysalan asiantuntija kaipaa sairaanhoitajakoulutukseen ryhtiä. Opetus ei saisi määrittyä liikaa ammattikorkeakoulujen sisäisistä linjauksista, yksittäisten opettajien mieltymyksistä tai hoitolaitosten resursseista harjoittelun järjestämisessä. Yhtenäisiä standardeja sairaanhoitajaosaamisen vähimmäisvaatimuksista toivotaan – silloin tiedettäisiin nykyistä paremmin, mitä vastavalmistunut osaa, eikä opetusvastuuta vieritettäisi niin paljon hoitolaitoksille.
 Sairaanhoitajaopetuksen suurimmaksi ongelmaksi näyttää nousevan kaksoistutkinnon ohuus. Kun opiskellaan kätilöksi, ensihoitajaksi tai terveydenhoitajaksi, samalla tulee sairaanhoitajan pätevyys. Kritiikin mukaan liian ohuilla eväillä verrattuna pelkkään sairaanhoitajan tutkintoon, jonka laajuus on 210 opintopistettä. On nimittäin mahdollista, että esimerkiksi terveydenhoitaja ei työskentelekään terveydenhoitajana vaan sairaanhoitajana. Silloin osaamisen varmistaminen jää pitkälti hoitolaitoksen vastuulle.
 Kaksoistutkintoon liittyvät asiat on huomattu sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehyssä.
 – Ensihoitajien, kätilöiden ja terveydenhoitajien tutkintojen osalta on Suomessa aika ajoin mietitty, että pitäisikö niiden olla ylempiä ammattikorkeakoulututkintoja. Nykyisellä tutkintorakenteella sairaanhoitajaopintojen tuottamaa osaamista on vahvistettava, toteaa Tehyn tutkimuspäällikkö  Juha Kurtti .
 Sairaanhoidon koulutuksen laajuudesta ja tasosta on oltu Suomessa huolissaan aika ajoin. Viimeksi pari vuotta sitten  kansallisessa hankkeessa  sorvattiin koulutuksen vähimmäislaajuudet. Kurtin mukaan tilanne ei kuitenkaan riittävästi selkeytynyt.
 – Sairaanhoitajakoulutuksen osaamisvaatimukset on kirjattu kaikkien oppilaitosten opetussuunnitelmiin. Siitä huolimatta toteutustavat ja saavutettu osaaminen vaihtelevat ammattikorkeakouluissa. Asiaa ei ole taidettu edes tutkia vielä. Ammattikorkeakouluilla on vahva autonomia päättää asioistaan. Oppilaitos x toteuttaa opintoja eri lailla kuin oppilaitos y, sanoo Kurtti.
 Myös professorin mielestä kaksoistutkinto on tarkoitukseensa nähden suppea. Hoitotieteen professori  Helena Leino-Kilpi  Turun yliopistosta väläyttää ajatuksen yliopistotasoisesta koulutuksesta kätilöille, anestesiahoitajille ja terveydenhoitajille.
 – Ruotsissa kätilöt opiskelevat yliopistossa, mikä on kansainvälisestikin tavallisin ratkaisu. Mielestäni se on luontevaa, koska samassa paikassa oppia saavat myös lääkärit ja gynekologit. Mutta en tällä todellakaan tarkoita sitä, että ammattikorkeakoulut olisivat huonoja!
 Professoria harmittaa, ettei entisenlaisia erikoissairaanhoitajia enää ole.
 – Esimerkiksi psykiatrisia tai anestesiasairaanhoitajia ei ole ollut enää pitkään aikaan. Minusta se on hoitoalan ammattien aliarviointia. Nyt tarkempi perehdytys on jätetty hoito-organisaatioiden vastuulle.
 Sairaanhoitajaliitossa surraan samaa asiaa. Liiton puheenjohtaja  Nina Hahtela  on kirjoittanut  Sairaanhoitaja-lehdessä , että useissa maissa sairaanhoitajat ovat arvostettu ammattiryhmä niin muiden ammattilaisten kuin väestön silmissä.
 – Näille maille on tyypillistä erikoissairaanhoitajakoulutus. Sairaanhoitajilla on mahdollisuus hankkia syväosaamista omalta erikoisalaltaan. Meillä Suomessa syväosaamisen tuottaminen on tällä hetkellä sysätty pitkälti työnantajille, mikä tarkoittaa pitkiä perehdytysaikoja.
 Sairaanhoitajan pätevyyden antavia amk-tutkintoja Kätilö 270 opintopistettä Ensihoitaja 240 opintopistettä Terveydenhoitaja 240 opintopistettä Sairaanhoitaja 210 opintopistettä
 Pääkaupunkiseudun sote-ammattikorkeakouluille kiitosta
 Kysytäänpä kokemuksia sairaanhoitajakoulutuksen tuloksista erikoissairaanhoidosta ja perusterveydenhuollosta. Ainakin eteläsuomalaisesta näkökulmasta tilanne vaikuttaa varsin hyvältä. Hoitolaitoksilla on kokemuksia niin työelämään saapuvista sairaanhoitajista kuin alan opiskelijoista harjoittelijoina.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUSin hallintoylihoitaja  Kaarina Torpan  mukaan ei pidäkään lähteä siitä ajatuksesta, että sairaanhoitajan pitäisi olla "valmis" oppilaitoksesta valmistuttuaan ja työelämään tullessaan.
 – Hyvät perustaidot on toki valmistuneella oltava, mutta yksityiskohtainen jatkokoulutus jatkuu sairaalassa. Esimerkiksi teho-osastolla työskentely on tarkoin profiloitunutta osaamista, johon on annettava omanlaisensa tarkka perehdytys. Kukaan valmistunut ei voi osata koko sairaanhoitosektoria.
 Perusterveydenhuollosta kuuluu samaa viestiä. Erityisesti pääkaupunkiseudun ammattikorkeakoulujen koulutusosaamiselle sataa kiitosta Helsingin kaupungilta. Koulutusta antavat Metropolia, Laurea, Diak ja ruotsinkielinen Arcada.
 – Opetus on korkeatasoista ja hyvin profiloitua. Myös näistä oppilaitoksista valmistuneet kaksoistutkinnon suorittaneet kätilöt ovat pärjänneet sairaanhoitajan työssä oikein hyvin. Pääkaupunkiseudun sote-ammattikorkeakoulut kuulevat hyvin työelämän toiveita, toteaa Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimialan hallintoylihoitaja  Marketta Kupiainen .
 Sekä HUSista että Helsingin kaupungilta todetaan, että vielä muutama vuosi sitten valmistuneiden sairaanhoitajien osaamisessa oli nykyistä enemmän kirjavuutta. Ryhtiä ovat tuoneet EU-direktiivit ja valtakunnalliset linjaukset, vaikka esimerkiksi Tehyn mielestä ammattikorkeakoulut eivät niitä opetuksessa yhtenäisesti noudatakaan.
 – Mielestäni osaaminen on kyllä parantunut, sanoo HUSin hallintoylihoitaja Kaarina Torppa.
 Työpaikan kannustavalla otteella, hyvällä eettisellä ilmapiirillä ja laadukkaalla johtamisella on positiivinen vaikutus sairaanhoitajan kompetenssiin työhönsä.  Helena Leino-Kilpi
 Vielä takavuosina amk-opetuksessa saattoi olla kummallisiakin ratkaisuja kliinisessä harjoittelussa. Yksi tapaus on Joensuusta vuodelta 2013, jolloin vanhuslääketieteen kurssilaiset vietiin heidän yllätyksekseen tutustumaan paikallismediaan.
 – Tämä 10 opintopisteen gerontologisen hoitotyön harjoittelu suoritettiin näkemättä yhtäkään vanhusta. Mitään harjoitteluakaan ei ollut. Opiskelijat tekivät silloin opintokäynnin Pohjois-Karjalaan kirjapainoon ja Ylen maakuntatoimitukseen. Eiväthän ne liity asiaan mitenkään, ihmettelee nyt haastateltu Karelia-ammattikorkeakoulun entinen terveyden edistämisen yliopettaja  Pirkko Laukkanen .
 Reissailu herätti tuolloin kummastusta myös opiskelijoissa, mikä käy ilmi Ylen haltuunsa saamasta opiskelijaraportista.
 Opetusministeriön Ylelle antamassa sähköpostivastauksessa todetaan, että ammattikorkeakoulujen tulisi vastata sairaanhoitajakoulutuksen laadusta ja kehittämisestä lain nojalla.
 – Laki edellyttää ammattikorkeakoulun laadun ja vaikuttavuuden arviointia ja ammattikorkeakoulun on osallistuttava lain nojalla ulkopuoliseen toimintansa ja laatujärjestelmiensä säännölliseen arviointiin, jonka tulokset ovat julkisia. Näitä arviointeja tekee Suomessa Kansallinen koulutuksen arviointikeskus Karvi. Lisäksi opetus- ja kulttuuriministeriö on teettänyt koulutusalakohtaisia arviointeja.
 Laadun arviointityö ei ministeriön mukaan rajoitu korkeakouluissa pelkästään lain edellyttämään arviointiin vaan useimmat korkeakoulut ovat hankkineet esimerkiksi erilaisia alakohtaisia arviointeja tai sertifikaatteja.
 Ministeriön sähköpostivastaukset on annettu korkeakoulu- ja tiedepolitiikan sekä lukiokoulutuksen osaston nimissä.
 Lääkkeisiin liittyvät työtehtävät herättävät usein epävarmuutta vastavalmistuneissa sairaanhoitajissa. Emilia Malin / Yle
 Lääkeosaamisessa ja potilaan kääntämisessä petrattavaa
 Turun yliopistossa on meneillään tutkimus, jossa selvitetään sairaanhoitajien kompetenssia työhönsä. Kompetenssia arvioi sairaanhoitaja itse, hänen opettajansa sekä esimies organisaatiosta.
 Arvioitavana ovat olleet muun muassa rokottaminen, lääkehoito ja potilaan havainnoiminen.
 Hyvänä on arvioitu sairaanhoitajan tekemä potilaan hyvinvoinnin tarkkailu sekä potilaasta tehtävät johtopäätökset. Kohtuullisen hyvin on sujunut potilaan itsehoitokeinojen tukeminen eli muun muassa eettiset asiat ja henkinen tukeminen. Sen sijaan kehitettävää on huomattu olevan lääkehoidon tasossa ja sen yksityiskohdissa. Myös potilaan syöttämisessä ja kääntämisessä on ollut haasteita.
 Professori Helena Leino-Kilpi korostaa, että tutkimustulokset sairaanhoitajakoulutuksesta kertovat paljon positiivisista asioista. Hänen mielestään negatiiviset sävyt saavat helposti liian suuren roolin keskustelussa.
 – Työpaikan kannustavalla otteella, hyvällä eettisellä ilmapiirillä ja laadukkaalla johtamisella on tutkitusti ollut positiivinen vaikutus sairaanhoitajan kompetenssiin työhönsä.
 Sairaanhoitajaopetuksen laatua pyritään parantamaan meneillään olevassa valtakunnallisessa hankkeessa.  Ismo Pekkarinen / AOP
 Harjoittelun ohjauksessa kirjavuutta
 Yksi sairaanhoitajakoulutuksen koetinkivistä on opiskelijoiden hoitolaitoksissa suorittama harjoittelu. Silloin kytkös omaan ammattikorkeakouluun voi höllentyä liikaakin. Myös hoitolaitoksissa saatavan ohjauksen taso voi hoitotieteen professori Helena Leino-Kilven mukaan vaihdella.
 – Opettajat eivät tule enää sairaalaan opiskelijan mukaan. Mielestäni ammattikorkeakoulut kyllä pesevät käsiään opiskelijoiden käytännön ohjauksessa. Joissakin hoitolaitoksissa voi käydä niin, ettei aikaa opastukselle ole riittävästi.
 Tehystä kerrotaan, että järjestöön kantautuu aika ajoin tietoja kliinisen harjoittelun epäkohdista. Mistään laajasta ilmiöstä ei kuitenkaan ole Tehyn arvion mukaan kyse.
 – Saamiemme tietojen mukaan tokikaan aina harjoittelupaikat eivät ole vastanneet opintojen sisällöllisiä tavoitteita. Että tunnistamme kyllä sairaanhoitajaopiskelijoiden huolen. Enemmänkin ongelmana on ollut, että opiskelijat ovat saaneet oppilaitoksesta puutteellista teoriaopetusta mennessään kliiniseen harjoitteluun, sanoo tutkimuspäällikkö Juha Kurtti.
 Opiskelijat kertovat samoista asioista. Sairaanhoitajaliiton selvityksen mukaan  kliinisiä taitoja opetetaan sairaanhoitajaopiskelijoille liian vähän lähiopetuksena . Vuonna 2017 toteutettuun kyselyyn vastasi 651 opiskelijaa.
 – Puhtaasti ammattitaitoon liittyvissä opinnoissa, kuten anatomiassa, opiskelijat toivovat nykyistä enemmän lähiopetusta. Verkkokurssitus ei heidän mielestään riitä asioiden kunnolliseen omaksumiseen, kertoo Sairaanhoitajaliiton puheenjohtaja Nina Hahtela.
 Ohjaajille yhtenäinen koulutus?
 Epäkohtia on yritetty ratkoa harjoitteluun osallistuvilla kliinisillä opettajilla. He voivat olla joko hoito-organisaation rahoittamia tai ammattikorkeakoulun palkkalistoilla. Yhtenäistä linjaa ei kuitenkaan Suomessa tähänkään ole. Kliinisten opettajien lisäksi oppia harjoittelussa opiskelijoille antavat sairaanhoitajat. Sairaanhoitajaliitossa toivotaan, että sairaanhoitajat saisivat kunnollisen koulutuksen ohjaustehtäväänsä. Silloin ohjauksen taso paranisi ja yhdenmukaistuisi hoitolaitoksissa.
 Pelkästään HUSissa harjoittelee vuosittain 4 500 opiskelijaa maamme ammattikorkeakouluista. He ovat tulevia sairaanhoitajia, röntgenhoitajia, fysioterapeutteja ja bioanalyytikkoja.
 – Meillä HUSissa harjoittelijoilla on oma nimetty ohjaajansa. Jakson arvioinnissa on opettaja mukana. Pitää kyllä muistaa, että olemme erikoissairaala, jossa nämä asiat on hoidettava hyvin tarkasti, toteaa hallintoylihoitaja Kaarina Torppa.
 Erikoissairaanhoitajia ei ole enää koulutettu sen jälkeen, kun ammattikorkeakoulut luotiin. Emilia Malin / Yle
 Vaikka vastavalmistuneet sairaanhoitajat kokisivatkin saaneensa puutteellista opetusta, oikeusoppinut muistuttaa heidän oikeusturvastaan. Kun Valvira myöntää ammatinharjoittamisoikeuden sairaanhoitajalle, on asia muodollisesti kunnossa.
 – Tähän laillistamismenettelyyn pitää voida luottaa. Tässä pitää ottaa huomioon myös tutkinnon suorittaneiden oikeusturva. Heillä on oikeus harjoittaa ammattiaan luottaen pätevyyden asianmukaiseen arviointiin, ilman riskiä tulla epäillyksi ”valehoitajaksi”, sanoo rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  Itä-Suomen yliopistosta.
 Sairaanhoitajaopetuksen laatua pyritään parantamaan meneillään olevassa valtakunnallisessa hankkeessa. Siinä on mukana Suomen 21 sairaanhoitajakoulutusta tarjoavaa ammattikorkeakoulua. Vuoteen 2020 ulottuvassa  Yleissairaanhoitajan ammatillisen perusosaamisen arvioinnin kehittäminen  -hankkeessa halutaan varmistaa, että sairaanhoitajan työssä edellytettävä osaaminen on tulevaisuudessa riittävää.
 – Tässä hankkeessa kehitetään esimerkiksi valtakunnallista loppukoetta yhtenäisen osaamisen varmistamiseksi, kertoo Sairaanhoitajaliiton puheenjohtaja Nina Hahtela.
 Lue lisää:
 Ylempien amk-tutkintojen plagiointisoppa sakenee – nyt jo 26 selvityspyyntöä epäilyttävistä opinnäytetöistä
 Opetusministeri rajusti leikatun ammattiopetuksen puutteista: "Peruskoulun päättäneet 16-vuotiaat eivät ole vielä valmiita itsenäiseen opiskeluun"
 SuPerin puheenjohtaja hätkähti lähihoitajien toistuvia reissuja suihkulähteelle Lahdessa – oikeusprofessori ehdottaa ulkopuolista selvitystä opetuksen tasosta

Tätä on sairaanhoitajakoulutus kehnoimmillaan: niukkaa lääkeoppia, puutteellista ohjausta harjoittelussa ja vajavainen kaksoistutkinto


Summary: Tutkijat seurasivat nuorten pingviinien itsenäisen elämän ensivaiheita selvittääkseen ilmastonmuutoksen uhkia maailman suurimmalle pingviinilajille.

Keisaripingviinit ovat poikasilleen huolehtivia vanhempia – mutta vain viiden kuukauden ajan. Sen jälkeen poikasten on tultava itse toimeen Etelämantereen jäisessä elinympäristössä.
 Emojensa luota lähteneiden nuorten lintujen ensimmäisistä kriittisistä kuukausista on tiedetty varsin vähän. Uudessa tutkimuksessa seurattiin satelliittilähettimien avulla, missä ja miten poikaset oppivat hankkimaan elantonsa.
 Ranskalaisen Chizén biologisen tutkimuskeskuksen asiantuntijat kiinnittivät satelliittilähettimen 15 pingviininpoikasen selkään, ennen kuin poikaset polskahtivat veteen Adélienmaassa sijainneesta yhdyskunnastaan muutama vuosi sitten.
 Elettiin joulukuuta, jolloin Etelämantereen sää alkaa yleensä lämmetä ja pesimäalueen lähistölle aukeaa avomerta. Tutkijat valitsivat mahdollisimman hyväkuntoisia lintuja, koska niillä oli parhaat mahdollisuudet selvitä hengissä haasteesta, joihin niillä ei ollut mitään harjoitusta.
 – Vanhemmat eivät opeta poikasia uimaan. Kun ne astuvat ensimmäisen kerran veteen, ne ovat hyvin kömpelöitä ja epävarmoja, eivät vanhempiensa kaltaisia nopeita ja tyylikkäitä uimareita, sanoo tutkimusta johtanut  Sara Labrusse  yhdysvaltalaisesta  Woods Holen merentutkimusinstituutista  WHOI:sta.
 Biologi Stephanie Jenouvrierin pitelemä viisikuinen poikanen on saamassa satelliittilähettimen selkäänsä.  Stephanie Jenouvrier / WHOI
 Aluksi nuoret pingviinit suuntasivat mahdollisimman avoimille ja lämpimille vesille oppimaan uimataitoa. Talvikuukausiin mennessä sukellustreenit olivat tuottaneet tulosta, jotta joukko saattoi siirtyä jäisille alueille ja tekemään aiempaa syvempiä sukelluksia jään alla.
 Tällä alueella suhteellisen lämmin pintavesi kohtaa syvät, kylmät vedet termokliinissä eli veden lämpötilan harppauskerroksessa. Termokliini alkaa syventyä syksyllä. Samalla sinne painuu krilliäyriäisiä ja muuta pingviineille sopivaa saalista.
 – Yllätyimme, sillä emme ennen tienneet nuorten pingviinien pysyttelevän niin kauan merijään seassa. Ne viettivät suurimman osan talvesta sukeltelemalla jään alla, Labrusse kertoo.
 Lähettimet välittivät tutkijoiden tietoon yli 62 000 sukellusta. Syvin ulottui 254 metriin.
 Jään sulaminen on suuri uhka
 Seuraavaksi tutkijat haluaisivat hyödyntää satelliittiseurantaa pingviinien kuolemien rekisteröintiin. Se tieto puuttuu tästä tutkimuksesta. Lähettimet lakkasivat toimimasta parin pingviinin selässä jo ensimmäisinä päivinä. Pisimpään toiminut vaikeni hieman alle vuoden päästä.
 – Emme tiedä, tapahtuiko eläimille jotakin, loppuiko lähettimestä akku vai tuliko niihin jokin tekninen pulma, Labrusse sanoo.
 Kaikki uusi tieto keisaripingviineistä on tärkeää. Ne ovat maailman suurin pingviinilaji ja erityisen alttiita ilmastonmuutoksen riskeille, koska niiden elämä on täysin sidoksissa jäähän.
 Naaras munii keväällä merijäälle yhden munan ja lähtee sitten saalistusmatkalla lihottaakseen itsensä siihen kuntoon, että pystyy ruokkimaan poikasen, kunhan uros on hautonut sen.
 Jäätä on oltava sopivasti. Jos sitä on liian vähän, ei ole myöskään kantavia hautoma-alueita. Jos jäätä on liikaa, matka avoveteen eli saalistamaan ja takaisin venyy ja poikaset joutuvat odottamaan nälkäisinä.
 Matka alkaa.  Sara Labrousse / WHOI
 Nuoret linnut palaavat yhdyskuntaansa jatkamaan sukua viiden tai kuuden vuoden päästä.
 – Tarvitsemme lisätietoa siitä, mitä ne tekevät sillä välillä. Ymmärrys niiden reagoinnista muuttuvaan ympäristöön eri elämänvaiheissaan on ratkaisevaa, jotta voimme ennustaa lajin selviämistä ilmaston muuttuessa, sanoo tutkimukseen osallistunut WHOI:n biologi  Stephanie Jenouvrier .
 Tutkimus on ilmestynyt Marine Ecology Progress Series -julkaisussa.  Tästä  voit katsoa WHOI:n lyhyen videon Adélienmaalta.

Kömpelönä ja epäröiden hyiseen veteen – satelliittilähettimet antoivat aivan uutta tietoa keisaripingviinin poikasista


Summary: Kemin lumilinna on tänä vuonna kummituslinna. Uuden ympärivuotisen tilan teemana on puolestaan satulinna.

Kemin perinteinen Lumilinna on saatu jälleen valmiiksi lähes ennätysajassa eli kahdessa viikossa. Lauhan alkutalven takia linnan rakennustyöt päästiin aloittamaan vasta loppiaisena.
 Kemin 24. linna on aiempaa pienempi, sillä samaan aikaan viereen on rakennettu ympärivuotista lumilinnaa.
 Linnassa on satsattu hotellihuoneisiin, joita on yhteensä 14.
 Hotellihuoneen lumiveistoksen valaistusta viimeisteltiin vielä vuorokausi ennen avajaisia. Laura Valta / Yle
 Ulkolumilinna avataan suunnitellusti lauantaina 19.1. Ympärivuotisen lumilinnan ravintola- ja veistostilaan pääsee tutustumaan aluksi vain opastettuna, sillä rakennusta viimeistellään vielä sekä ulkoa että sisältä.
 Jenni Mehtonen / Yle
 Ympärivuotisen lumilinnan rakentaminen  viivästyi jo syksyllä , ja se päästään avaamaan kokonaan vasta helmikuussa.
 Lauha alkutalvi näkyy myös ympärivuotisen lumilinnan niin sanotussa kylmätilassa: sen ravintola ja veistokset on jouduttu tekemään ostetusta jäästä. Tavallisesti linnaan on käytetty viereisen Perämeren jäätä, mutta tänä talvena meri ei rakentamisen alkaessa ollut tarpeeksi jäässä eikä lumen tekoonkaan päästy tarpeeksi aikaisin.
 Ympärivuotisessa lumilinnassa on satulinna ja liukumäki. Laura Valta / Yle
 Kemin 24. lumilinnan teema on kummituslinna, ja ensimmäisen ympärivuotisen SnowExperience -tilaa teemoittaa puolestaan satulinna.
 Noitaveistos Lumilinnan ravintolan seinässä. Laura Valta / Yle
 Aluetta ja palveluja kehitetään
 Kemin Matkailu Oy on satsannut voimakkaasti merenrannassa sijaitsevan Lumilinna-alueen kehitykseen. Pelkästään ympärivuotinen lumilinna on  9,5 miljoonan euron satsaus , minkä lisäksi alueelle on muun muassa valmistunut viime vuosina  lasihuviloita  majoituskäyttöön.
 Myös palvelutarjonta on kasvanut voimakkaasti. Tänä vuonna uutta tarjontaa on yrittäjä  Ilmari Mäenpään  kupoli eli dome, jossa voidaan järjestää erilaisia kulttuurielämyksiä ja projisoida revontulet kupolin kattoon laservaloilla.
 Laura Valta / Yle
 – Haluamme tänne meidän ympärille uusia toimijoita, jotka tuottavat lisää ohjelmapalveluja meidän asiakkaiden käytettäväksi. Nyt on saatu kulttuuritarjontaa lisäävä tuote, myhäilee matkailuyhtiön toimitusjohtaja  Susanna Koutonen .

Kemin perinteinen Lumilinna sai rinnalleen kesänkin kestävän lumilinnan – aluetta kehitetään ympärivuotiseksi


Summary: Munkki Taehye eli "suuri viisas" tarjoaa maailman kriiseihin ratkaisuja, jotka ovat yksinkertaisia, mutta eivät helppoja.

Yksi buddhalaisuuden syvällisimmistä ymmärtäjistä Suomessa on  Mikael Niinimäki  eli munkki  Taehye sunim . Nimi tarkoittaa “suurta viisasta”. Hän on ollut yli 30 vuotta munkkina ja saanut munkkivihkimyksen sekä Koreassa että Myanmarissa (ent. Burma), kahdesta eri buddhalaisesta koulukunnasta.
 Mitä arvostettu hengellinen johtaja ajattelee tuntemamme maailman nykytilasta? Ilmastonmuutos, demokratian kriisi, siirtolaisuuden ja pakolaisuuden problematiikka, ydinsodan uhka – millaisia ratkaisumalleja näihin kysymyksiin tarjoaa buddhalaisuus?
 Italiassa omaa luostaria pyörittävä munkki käy Suomessa kahdesti vuodessa. Hänen tammikuun alkupuolelle ajoittuneen vierailunsa yhteydestä löytyi hetki aikaa haastattelulle, vaikka mietiskelylle ja hitaalle luostarielämälle omistautuneen munkin elämä osoittautui yllättävän kiireiseksi.
 Kiireinen munkki vastaa Googlen sähköpostista
 Munkki Tahye vastaa haastattelupyyntöön nopeasti sähköpostitse omalta Gmail-tililtään. Haastattelu kuulemma sopii, mutta aikataulu on hieman tiukka.
 Tämä hieman yllättää: arvostetulla hengellisellä ohjaajalla on älypuhelin, Googlen sähköpostitili ja kiireinen elämä!
 Mikael Niinimäki eli Taehye sunim Mikael Niinimäki on 66-vuotias Mikkelissä syntynyt ja kasvanut buddhalainen munkki, joka käyttää nimeä Taehye sunim. Hänellä on munkkivihkimys sekä Koreasta että Myanmarista (ent. Burma), kahdesta eri buddhalaisesta koulukunnasta. Hän pitää yleisbuddhalaisia olennaisia opetuksia tärkeämpinä kuin erilaisia koulukuntia ja aatesuuntia. Nykyisin hän on munkkina Lericissä Italian Rivieralla sijaitsevassa Musang-am -nimisessä luostarissa, joka perustettiin vuonna 2000. Munkki Taehye on johtanut 1980-luvulta alkaen myös suomalaisen Bodhidharma-yhdistyksen toimintaa. Yhdistys tekee Suomessa yhteistyötä myös muiden buddhalaisten ryhmien kanssa. Niinimäki on sekä Italian että Suomen kansalainen. Käy Suomessa kahdesti vuodessa.
 Haastattelu kuitenkin järjestyy heti seuraavalle iltapäivälle. Helsingin Hakaniemessä sijaitsevan buddhalaisen Sampo-keskuksen ovesta astuu sisään hieman kumarassa kulkeva silmälasipäinen mies, joka istuu hitaasti lattiatyynylle ja puhuu hiljaisella äänellä.
 – Keskeinen asia elämässä on hiljentyminen. Maailmassa on jatkuvasti kaikenlaista informaatiota, hälyä ja kiirettä. Ihmisten pitäisi oppia hiljentymään. Kuka tahansa voi tehdä jonkinlaista meditaatiota ilman, että se liittyy buddhalaisuuteen tai mihinkään muuhun, hän sanoo.
 Munkin elämä ei kuulemma tavallisesti ole näin kiireistä, nyt Suomen-vierailun loppupäiville oli vain pakkautunut erilaisia kokouksia, tapaamisia, vierailuja ja meditaatioita.
 66-vuotias munkki Taehye on olemukseltaan hieman ikäistään vanhemman oloinen, mutta ajatus kulkee terävästi ja olemus on miellyttävä.
 Teekupposen ääressä jutellessa käy nopeasti ilmi, että hän seuraa uutisia siinä missä kuka tahansa. Hän on myös hyvin tietoinen edellä luetelluista länsimaiden kriiseistä ja valmis keskustelemaan niistä ja tarjoamaan ratkaisumalleja.
 Ensin on kuitenkin syytä hieman selvittää, mikä mies munkki Taehye oikein on. Jo itse Buddha aikanaan sanoi, että ei pidä uskoa sokeasti mihinkään, ei edes siihen mitä hän itse tai traditiot tai pyhät kirjat sanovat, vaan ihmisten pitää itse tutkia ja löytää.
 Kyseenalaisti kristinuskon 11-vuotiaana
 Mikkelissä syntyneen ja kasvaneen Mikael Niinimäen kiinnostus buddhalaisuutta kohtaan syttyi jo 11-vuotiaana, kun hän alkoi ajatella ja epäillä asioita, esimerkiksi tiettyjä kristinuskon opetuksia.
 – Yksi tällainen oli opetus Aatamista ja Eevasta ja omenasta. Ajattelin, että miten on mahdollista, että kaikki ihmiset joutuvat kärsimään sen takia, että Aatami ja Eeva söivät yhden omenan. Miksi minäkin joudun kärsimään, vaikka en edes pidä omenoista? hän kertoo.
 Munkki Taehyen repussa on vuosikymmenten ajan kulkenut kaksi kirjaa: Bruno H. Bürgelin Sinä ja maailmankaikkeus sekä munkki Nyanatilokan Buddhan sana. Vesa Marttinen / Yle
 Hän alkoi intohimoisesti tutkia erilaisia uskontoja ja maailmankatsomuksia. Suvussa oli täti, joka oli antroposofi, hän uskoi jälleensyntymiseen ja erilaisiin luonnonhenkiin. Hän oli myös kasvissyöjä ja piti tärkeänä elämän kunnioittamista. Tämä innoitti nuorta Niinimäkeä jatkamaan tutkimuksiaan.
 Hän luki 14-vuotiaana Bruno H. Bürgelin kirjan Sinä ja maailmankaikkeus, joka käsitteli maailmankaikkeutta.
 – Se avasi mystisen kokemuksen. Sen kautta ymmärsin, että kaikki asiat maailmankaikkeudessa ovat yhteydessä toisiinsa, ei ole mitään erillistä jumalaa.
 Lukukokemus oli ilmeisen tärkeä, sillä haastatteluhetkellä munkki Taehye kaivaa kyseisen kirjan laukustaan. Kansi on kellastunut ja sivut osin repeilleet. Toinen edelleen repussa kulkeva nuoruuden avainteos on munkki Nyanatilokan kirjoittama Buddhan sana.
 – Siinä oli vastauksia kysymyksiini ja halusin saada kirjan itselleni. Sen takia tein kirjaston kanssa vaihtokaupan: lahjoitin heille 39 kirjaa ja sain vaihdossa tämän kirjan.
 Seuraavat vuodet Niinimäki opiskeli Turun ja Helsingin yliopistoissa uskontotiedettä, historiaa, filosofiaa ja psykologiaa ja teki erilaisia töitä. Lopulta 29-vuotiaana hän matkusti Thaimaahan tullakseen munkiksi.
 Ilmastonmuutos ja ydinsodan uhka puhututtavat buddhalaisiakin
 Palataan Hakaniemeen buddhalaiseen Sampo-keskukseen teekupposen äärelle. On aika ottaa esille ne maailman kriisit, eli ilmastonmuutos, demokratian mureneminen, siirtolaisuuden ja pakolaisuuden problematiikka ja ydinsodan uhka.
 Munkki Taehyen mukaan kaikki nämä ovat tärkeitä asioita, ja ne eivät ole mitenkään henkisestä elämästä erillisiä.
 Ilmastonmuutosta munkki hidastaisi opettamalla ihmisiä elämään yksinkertaisemmin: vähemmän tavaraa, vähemmän kulutusta ja vähemmän lihan syömistä.
 Poliittisia ja sotilaallisia uhkakuvia hän hälventäisi kehittämällä dialogia eri ihmisten ja uskontoryhmien välillä.
 – Uskonnoilla ja maailmankatsomuksilla on maailmassa valtava vaikutus. Se voi olla positiivinen mutta yhtä hyvin myös negatiivinen. Yleensäkin ihmisten pitäisi kuunnella enemmän toisia. Esimerkiksi poliittisessa keskustelussa usein riidellään ja vastustetaan toisen ehdotusta pelkästään sen takia, että toinen kuuluu eri puolueeseen.
 Valitettavasti monesti ihmiset eivät ajattele järkevästi ja käytä sitä kapasiteettia mikä meillä on.  Munkki Taehye
 Tästä hyvänä esimerkkinä käy Italia, jossa munkki Taehye on asunut pysyvästi vuosituhannen alusta. Suunnilleen Pisan ja Genovan kaupunkien välissä sijaitsevassa Lericissä sijaitsee Musang-am -niminen luostari, jossa Taehye seuraa meditaatioiden ja päivän askareiden lomassa Beppe Grillon ja muiden italialaispoliitikkojen edesottamuksia.
 – Suomessa poliittinen keskustelu on huomattavasti rauhallisempaa ja toisia kunnioittavampaa kuin Italiassa, hän toteaa.
 Tähän liittyen munkki Tahyella on yksi kaikille sopiva elämänohje, jonka ei tarvitse liittyä buddhalaisuuteen millään tavalla.
 Taehyen mukaan esimerkiksi päivittäinen viiden minuutin hengitysharjoitus, jossa istutaan silmät suljettuina ja keskitytään vain hengitykseen, voi auttaa rauhoittumaan ja ymmärtämään itseä ja toisia.
 Hän pitää esimerkiksi mindfullnessin suosiota toivottavana ilmiönä, vaikka sillä on vain vähän tekemistä varsinaisen buddhalaisuuden kanssa.
 Mikä on elämän tarkoitus?
 Kun keskustelukumppanina on ihminen, joka on omistanut valtaosan elämästään mietiskelylle, lukemiselle ja itsetutkiskelulle, tekee mieli kysyä maailman suurin kysymys.
 Munkki Taehye, mikä on elämän tarkoitus?
 – Tarkoitus on että me opimme elämään ihmisinä, tietoisesti. Elävien olentojen tajunta on kehittynyt yli kolmen miljardin vuoden aikana tähän pisteeseen, että ihmisillä on aivot, joilla voi ajatella järkevästi. Valitettavasti monesti ihmiset eivät ajattele järkevästi ja käytä sitä kapasiteettia mikä meillä on.
 Buddhalainen keskus Sampo toimii Helsingin Hakaniemessä. Tilojen päävuokralainen on Bodhidharma-yhdistys, jonka hengellinen ohjaaja on munkki Taehye. Vesa Marttinen / Yle
 Taehyen mukaan tietoisuutta ja tarkkaavaisuutta voi kehittää meditaation avulla. Hän puhuu pitkään siitä, kuinka tietoisuuden kehittyessä näemme selkeämmin oman elämämme ja toisten elämän, ja meissä herää sisäinen rauha. Tähän liittyy myös ajatus jatkuvan muutoksen hyväksymisestä.
 – Tavallisesti ajattelemme, että niiden asioiden joista pidämme, pitäisi olla pysyviä. Me emme hyväksy pysymättömyyttä. Kuitenkin pysymättömyys, kaiken muuttuvaisuus on tosiasia. Jos hyväksymme sen, elämämme muuttuu keveämmäksi. Muistuu mieleen lainaus, joka on muistaakseni Muumi-kirjasta, jotenkin näin: Kaikki on epävarmaa, ja juuri se tekee mieleni rauhalliseksi.
 Tutki, syvenny, mieti ja löydä
 Teekupit ovat tyhjät ja haastattelulle varattu aika loppumassa. Vielä yksi asia kuitenkin mietityttää.
 Munkki Taehye on selkeästi arvostettu hahmo, buddhalaisjärjestöjen hengellinen johtaja kahdessa maassa. Miksi hänen sanomisiaan kannattaisi kuunnella?
 – Kenenkään ei tarvitse kuunnella, jos ei halua. Ihmiset voivat täysin itsenäisesti ajatella, mitä he haluavat kuunnella. Mielestäni olisi tärkeää, että ylipäätään ihmiset syventyisivät kysymään, mitä on totuus. Sitä pitäisi tutkia avaramielisesti.
 Munkki Taehye eli Mikael Niinimäki on malliesimerkki ihmisestä, joka elää kuten opettaa. Hän on itse etsinyt vastaukset kysymyksiin, jotka eivät jättäneet häntä rauhaan. Juuri tähän hän kannustaa myös muita: pohtimaan, syventymään ja selvittämään, ilman sokeaa uskoa auktoriteetteihin tai kirjoituksiin.
 – Ihmisten pitää itse tutkia ja löytää. Pohtia, syventyä ja miettiä – ja sitten ehkä löytää. Oli se sitten buddhalaisuutta tai mitä hyvänsä.

Mikael Niinimäestä tuli buddhalainen munkki yli 30 vuotta sitten – Hengellinen ohjaaja seuraa älypuhelimella uutisvirtaa ja siteeraa muumeja


Summary: Puoluejohtajat nostavat sisäisen turvallisuuden merkittävimmiksi uhiksi syrjäytymisen ja eriarvoistumisen.

Neljän eduskuntapuolueen mielestä Suomeen voi olla järkevää hankkia vähemmän uusia hävittäjiä kuin aiotut 64 kappaletta.
 Kaksi puoluetta veisi Suomen Natoon, mutta yksikään ei lähtisi nyt purkamaan Venäjän vastaisia pakotteita.
 Aseviennin periaatteet jakavat puolueita ja Venäjän mahdolliset vaikutuspyrkimykset vaaleihin hämmentävät vastaajia. Useimmat puolueet pitävät ensi hallituskauden suurimpana sisäisen turvallisuuden uhkana syrjäytymistä.
 Yle kysyi eduskuntavaaleihin valmistautuvien puolueiden puheenjohtajilta joukon ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä kysymyksiä. Heitä pyydettiin myös perustelemaan vastaukset lyhyesti. SDP:stä vastaukset antoi varapuheenjohtaja  Sanna Marin , koska  Antti Rinne  on sairauslomalla.
 Tässä jutussa puoluejohtajien vastauksia käsitellään heidän puolueensa kantoina.

 Vasemmisto ja perussuomalaiset: Hävittäjien määrää pohdittava
 Suomi valmistautuu jättimäiseen puolustusinvestointiin. Nykyiset Hornet-hävittäjät, joita aikanaan hankittiin 64 kappaletta, on päätetty korvata uusilla.
 Hankintahinta on arvioitu 7–10 miljardiksi euroksi. Päälle tulevat  elinkaarikustannukset  voivat nostaa hintalapun kymmeniin miljardeihin.  Tarjouspyynnöt 64 hävittäjästä  on lähetetty.
 Yle kysyi puoluejohtajilta, voidaanko Suomeen sittenkin hankkia tätä vähemmän uusia hävittäjiä.
 Ei voida, katsovat hallituspuolueet keskusta, kokoomus ja siniset sekä opposition kristillisdemokraatit ja RKP.
 Keskustan  Juha Sipilä  ja kokoomuksen  Petteri Orpo  viittaavat eduskunnan hyväksymään puolustusselontekoon, jonka mukaan Hornet-kalusto on korvattava täysimääräisesti.
 – Ennaltaehkäisevän puolustuskyvyn ylläpitäminen, ilmavalvonta ja ilmapuolustus koko Suomen laajalla alueella edellyttävät vähintään nykyistä määrää, 64 hävittäjää, Sipilä perustelee.
 Myös sinisten  Sampo Terholle  64 on vähimmäismäärä: hänen mielestään hävittäjiä voisi ostaa enemmänkin.
 Kristillisdemokraattien  Sari Essayah  huomauttaa turvallisuusympäristön muuttuneen entistä haastavammaksi ja RKP:n mukaan pelissä on koko maan uskottava puolustus.
 – Luotan puolustusvoimien asiantuntemukseen tässä, RKP:n  Anna-Maja Henriksson  perustelee.
 Suurin oppositiopuolue SDP katsoo kuitenkin, ettei uusien hävittäjien määrä ole "kiveen hakattu". Puolueen mukaan uskottava ilmapuolustus on turvattava ja hävittäjähankinnassa pyritään nimenomaan tiettyyn suorituskykyyn.
 – Kyse ei siis ole vain koneiden määrästä, vaan kokonaisratkaisusta. Hankittavien koneiden määrä ei voi olla vielä kiveen hakattu, vaan määrä päätetään, kun tarjouspyyntöihinsaadut vastaukset on asianmukaisesti käsitelty ja eri vaihtoehdot kartoitettu, SDP:n Sanna Marin kirjoittaa.
 Vasemmistoliitto kaipaa hävittäjähankinnoista kriittistä keskustelua. Myös vihreiden mukaan erilaiset vaihtoehdot on vielä pidettävä avoimena, koska tekniikka kehittyy nopeasti.
 Perussuomalaisten  Jussi Halla-aho  kirjoittaa, ettei lukumäärä 64 ole mikään "taivaasta pudonnut totuus."
 – Suomi on pieni maa, jonka puolustusmäärärahat ovat hyvin rajalliset. Omiin vahvuuksiin panostaminen ja virheinvestointien karttaminen on siksi erityisen tärkeää.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut täältä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Puolueet: Maanpuolustustahdon notkahdus ei vielä turvauhka
 Kaikki puoluejohtajat ovat panneet merkille Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan (MTS)  tutkimuksen , jonka mukaan suomalaisten maanpuolustustahto on alentunut. Dramaattisimmin se on pudonnut nuorilla, mutta puolueissa tilanne otetaan vielä rauhallisesti.
 Yle kysyi puoluejohtajilta, vähentääkö maanpuolustustahdon heikentyminen jo Suomen turvallisuutta. Vain perussuomalaiset vastasi "kyllä".
 Muut vastaavat kysymykseen kieltävästi, vaikka maanpuolustustahdon laskeminen huolestuttaa useimpia.
 – Tilanne ei vielä ole hälyttävä, mutta maanpuolustustahdon kehityssuunnasta on syytä kantaa huolta, kirjoittaa vihreiden  Pekka Haavisto .
 Keskusta, kokoomus, siniset ja kristilliset viittaavat MTS:n kyselyn toiseen kohtaan, jossa  henkilökohtainen  valmius osallistua maanpuolustukseen oli edelleen varsin korkea.
 SDP:n Sanna Marin on huolestunut maanpuolustustahdon laskusta, mutta toteaa sen olevan edelleen eurooppalaisittain verraten korkealla tasolla. Vasemmistoliiton  Li Andersson  uskoo, että nuorien käsitykset turvallisuusuhista ovat muuttuneet.
 – Nähdään, että turvallisuusuhkia on monenlaisia ja varautuminen niihin tapahtuu muilla keinoilla kuin aseilla.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut täältä.

 Naisia velvoittavalle puolustusjärjestelmälle tukea
 Yksikään puoluejohtaja ei kerro kannattavansa asevelvollisuuden muuttamista pakolliseksi naisille.
 Varovaisemmille naisia velvoittaville uudistuksille ollaan kuitenkin avoimia. Molemmille sukupuolille pakolliset kutsunnat tai yleinen kansalaispalvelus saavat perusteluissa tukea useammalta puoluejohtajalta, riippumatta heidän vastauksestaan oheiseen Ylen muotoilemaan kysymykseen.
 Vihreät, kokoomus ja siniset vastaavat "kyllä". Vastausten perusteluissa vihreät ja kokoomus laajentaisivat kutsunnat naisille.
 – Myös naisten osaaminen maanpuolustustehtävissä tulisi täyteen käyttöön, vihreiden Pekka Haavisto perustelee.
 Sekä kokoomus että siniset harkitsisivat kaikkia koskevan kansalaispalveluksen ottamista käyttöön. Miehille pakollista asevelvollisuutta näillä ei kuitenkaan haluta korvata, puolueet painottavat.
 Kristillisdemokraatit, RKP, vasemmistoliitto ja keskusta vastaavat Ylen kysymykseen "ei". Silti näistäkin RKP laajentaisi kutsunnat naisille ja keskusta kehittäisi kaikkia koskevaa kansalaispalvelusvelvollisuutta.
 Vasemmistoliiton Andersson ja perussuomalaisten Halla-aho kiinnittävät huomiota nykyisen, vain miehille pakollisen asevelvollisuuden ongelmiin tasa-arvon kannalta. Anderssonin mukaan naisia velvoittava järjestelmä ei kuitenkaan olisi hyvä ratkaisu. Halla-aho toteaa, että miesten asevelvollisuudella on pitkät perinteet ja laaja kansan tuki.
 Halla-aho ja SDP:n Sanna Marin vastaavat "en osaa sanoa". Silti Marin tukee perusteluissaan ajatusta kutsuntojen laajentamisesta kaikille.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut täältä.

 Vain kokoomus ja RKP veisivät Suomen Natoon
 Kokoomus ja RKP katsovat, että Suomen pitäisi hakea Naton jäsenyyttä. Molemmat painottavat, että jäsenyyden hakeminen edellyttäisi kansan tukea.
 – Jäsenyydellä olisi ennaltaehkäisevä, Suomen turvallisuutta parantava vaikutus ja se vahvistaisi Suomen kansainvälistä asemaa, kirjoittaa Petteri Orpo.
 Sininen tulevaisuus korostaa mahdollisimman tiivistä Nato-yhteistyötä ja kannattaa jäsenyyttä siinä tilanteessa, että Ruotsi päättäisi hakea Natoon.
 Muut puolueet torjuvat sotilaallisen liittoutumisen. Vihreiden ja SDP:n mielestä Suomen jäsenyys lisäisi jännitteitä.
 – Uusi varustelukierre lähialueillamme ei olisi Suomen etujen mukainen, kirjoittaa vihreiden Haavisto.
 Vasemmistoliitto sanoo liittoutumattomuuden vahvistavan Suomen vaikutusvaltaa rauhantyössä. Keskustan Sipilä ei näe syytä nykylinjan muutokselle, mutta korostaa tarvetta pitää mahdollisuudet avoimina.
 Vain perussuomalaisten Jussi Halla-aho ei osaa sanoa, olisiko jäsenyyden hakeminen paikallaan nyt. Hänen mukaansa Natoon olisi pitänyt liittyä 90-luvulla yhdessä itä-Euroopan maiden kanssa.
 – Tuolloin "turvallisuuspoliittinen ympäristö" (eli Venäjä) oli rauhallisempi, ja asia olisi saatu pois päiväjärjestyksestä, Halla-aho kirjoittaa.

 Puoluejohtajat korostavat, että Suomi tekee turvallisuuspoliittiset ratkaisunsa itsenäisesti. Ruotsin päätös hakea jäsenyyttä ei siten voisi yksin olla peruste Suomen ratkaisulle.
 Sinisten Sampo Terho kuitenkin katsoo, että käytännössä Suomen kannattaa tehdä päätös yhdessä Ruotsin kanssa. Kokoomukselle ja RKP:lle Ruotsin jäsenyys olisi lisäperuste Suomen liittymiselle.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut täältä.

 Venäjän pyrkimyksistä epävarmuutta, pakotepolitiikasta ei
 Koko puoluekenttä on yhtä mieltä siitä, että Venäjän vastaisia talouspakotteiden ei pidä alkaa purkaa.
 Koska Krimin niemimaa pysyy miehitettynä, eikä Minskin sopimusta ole täytetty, pakotteiden on jatkuttava, kuuluu varsin yhtenäinen puolueiden viesti.
 – Eurooppa-neuvosto teki pakotteiden jatkamisesta yksimielisen päätöksen joulukuussa, muistuttaa kristillisdemokraattien Sari Essayah.
 Perussuomalaisten Halla-aho kannattaa myös pakotteiden jatkamista, mutta siirtäisi niiden painopistettä elintarvikkeista energiayhteistyöhön.
 Huomattavasti suurempaa epävarmuutta puolueissa aiheuttaa kysymys Venäjän mahdollisista vaikutuspyrkimyksistä Suomen politiikkaan.

 Seitsemän vastaaja yhdeksästä ei osaa sanoa, uskovatko he Venäjän pyrkivän vaikuttavan eduskuntavaalien tulokseen. Kaikki näistä pitävät ulkovaltojen vaikutuspyrkimyksiä kuitenkin mahdollisina ja moni suorastaan todennäköisenä.
 RKP:n, vihreiden ja kokoomuksen johtajat viittaavat muiden maiden kokemuksiin Venäjän vaikutuspyrkimyksistä.
 Vain kristillisdemokraattien Sari Essayah vastaa suoraan uskovansa, että Venäjä pyrkii vaikuttamaan ensi kevään vaaleihin.
 – Informaatiovaikuttamista Venäjän suunnalta tapahtuu, mutta vaikea sanoa, pyritäänkö sillä vaalitulokseen vaikuttamiseen vai yleiseen epävarmuuden lisäämiseen.
 Perussuomalaisten Halla-aho on puolestaan ainoa, joka ei usko Venäjän vaikuttamispyrkimykseen.
 – Venäjän vaikutusmahdollisuuksia ja -pyrkimyksiä liioitellaan, ja Venäjä-kortin ahkerasta heiluttelusta on tullut osa EU-maiden sisäpoliittista peliä.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut täältä.

 Asevientisopimusten jatkaminen jakaa mielipiteet
 Suomi  päätti marraskuussa , että uusia asevientilupia Saudi-Arabiaan tai Arabiemiraatteihin, koska nämä maat ovat sotkeutuneet Jemenin veriseen sotaan.
 Aiemmin tehdyt vientisopimukset, joihin liittyy muun muassa varaosien toimittamista, päätettiin kuitenkin pitää voimassa.
 Osa puolueista - SDP, vihreät, vasemmistoliitto ja kristillisdemokraatit - katsoo, että myös voimassa olevat vientisopimukset pitää perua.
 – Tässä tilanteessa Suomen ei pidä viedä tuolle alueelle yhtään enempää sotilasmateriaalia, kirjoittaa SDP:n Sanna Marin.
 RKP:n Anna-Maja Henriksson vastaa "en osaa sanoa", mutta katsoo, että vanhatkin sopimukset on purettava, jos se on sopimusoikeudellisesti mahdollista.
 Hallituspuolueet ja perussuomalaiset ovat toista mieltä.
 Jussi Halla-aho perustelee, että Suomi on niin pieni toimija, että "vientikielloilla ei saavuteta mitään, mutta vahingoitetaan suomalaista vientiä".
 Sinisten Sampo Terhon mukaan Suomen on pidettävä tekemistään sopimuksista kiinni, mutta seurattava kohdemaiden tilannetta tarkasti. Keskusta ja kokoomus perustelevat vanhojen sopimusten pitämistä voimassa hieman eri näkökulmista.
 – Vanhojen vientilupien perusteella ei toimiteta enää varsinaisia aseita tai asejärjestelmiä, vaan elinkaari- ja huoltopalveluita, toteaa keskustan Sipilä.
 – Vanhat vientiluvat myönnettiin erilaisessa tilanteessa kahden edellisen hallituksen aikana. Hallitus seuraa tilannetta ja päivittää tarpeen vaatiessa arviotaan, kirjoittaa kokoomuksen Orpo.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut täältä.

 Poliisitehtävien siirtäminen muille hankala kysymys
 Yle uutisoi viime viikonloppuna, että valtaosa puoluejohtajista  haluaa Suomeen satoja poliiseja  lisää.
 Sen sijaan kysymys nykyisten poliisitehtävien siirtämisestä muille ammattiryhmille on puolueille hankala.
 Kristillisdemokraatit, kokoomus, SDP ja siniset vastaavat, että tehtäviä voidaan siirtää. Kristillisdemokraatit ja SDP tosin huomattavat, että julkisen vallan käyttöä tai viranomaistehtäviä ei voi siirtää poliisilta muille.
 Selväsanaisimmin tukensa ajatukselle antaa kokoomus.
 – Poliisiviranomaiselle kuuluu tällä hetkellä monia tehtäviä, jotka eivät lukeudu poliisitoiminnan ytimeen, kuten rauhallisten päihtyneiden käsittely, löytötavaratoiminta sekä vankien ja tutkintavankien säilytys, kuljetus ja vartiointi. Näitä tehtäviä on pyrittävä siirtämään muille toimijoille ja vapauttaa siten poliisin resursseja muuhun toimintaan, kirjoittaa Petteri Orpo.
 RKP, vihreät ja vasemmistoliitto torjuvat poliisitehtävien siirtämisen tai "ulkoistamisen", koska poliisi on viranomainen joka saa mm. käyttää voimakeinoja. Niiden mukaan poliisien resurssit on varmistettava ensi sijassa poliisien määrää lisäämällä.
 Perussuomalaiset eivät ota kysymykseen kantaa, koska "tärkeämpää on turvata riittävä poliisien määrä".
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut täältä.

 Ilmanmuutoksen turvallisuusriskit huolettavat laajasti
 Lähes kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että ilmastonmuutoksen aiheuttamiin turvallisuusriskeihin on varauduttava reagoimaan nykyistäkin paremmin. Näin kirjoittavat perusteluissaan myös kristillisdemokraattien, RKP:n ja keskustan johtavat, vaikka vastaavatkin Suomen varautuneen riittävästi.
 – Suomessa ymmärretään laajasti ilmastonmuutoksen turvallisuusriskit ja olemme olleet valmiit tekemään isojakin ratkaisuja sen eteen, Juha Sipilä kirjoittaa.
 Viisi puheenjohtajaa vastaa suoraan, että Suomen varautuminen ei ole vielä riittävää.
 Sinisten Sampo Terho esimerkiksi katsoo, ettei ilmastonmuutoksen aiheuttamaan pakolaisuuteen ole valmistauduttu "vielä mitenkään". Monet peräävät tehokkaampia toimia itse ilmastonmuutosta vastaan, jotta sen aiheuttamat moninaiset turvallisuusriskit vähenisivät.
 Perussuomalaisten Halla-aho vastaa ainoana "en osaa sanoa". Hän katsoo, ettei ilmastonmuutos ole tuonut sellaisia uusia turvallisuusriskejä, joihin voitaisiin turvallisuuspolitiikalla vastata.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut täältä.

 Syrjäytyminen ja eriarvoisuus suurimmat sisäiset uhat
 Kun puoluejohtajat saavat vapaasti nimetä suurimman yksittäisen sisäisen turvallisuuden uhan, kaksi sanaa nousevat yli muiden: syrjäytyminen ja eriarvoistuminen.
 Hallituksen porvaripuolueet puhuvat syrjäytymisestä, oppositio useammin eriarvoistumisesta, polarisaatiosta tai osattomuuden kokemuksesta, jotka johtavat syrjäytymiseen.
 – Panostukset yhdenvertaiseen koulutukseen ovat avainasemassa eriarvoistumisen ennaltaehkäisemisessä, kirjoittaa RKP:n Henriksson.
 – Seuraavalla vaalikaudella on otettava köyhyyden ja eriarvoisuuden torjunta kaikkea politiikkaa ohjaavaksi tavoitteeksi, vaatii vasemmistoliiton Andersson.
 – Syrjäytymisen ehkäisyssä paras keino on lapsille päiväkodissa annettava laadukas varhaiskasvatus. Aikuisille se on työ, kirjoittaa kokoomuksen Orpo.
 Omalla linjallaan on perussuomalaisten Jussi Halla-aho, jonka mukaan seuraavan hallituksen pitäisi puuttua sisäisen turvallisuuden nimissä ennen kaikkea maahanmuuttoon.
 Myös sinisten Sampo Terho pitää maahanmuuttoa yhtenä osana kokonaisuutta, joka muodostaa suurimman turvallisuusuhan yhdessä syrjäytyneisyyden ja organisoituneen rikollisuuden kanssa.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut täältä.
 Puheenjohtajat vastasivat kyselyyn keskiviikkoon 9.1. 2019 mennessä.
 LUE LISÄÄ:
 Eduskuntapuolueiden puheenjohtajat Ylen kyselyssä: Suomeen tarvitaan lähivuosina 650 poliisia lisää – vain kokoomus empii
 Ylen tukikysely paljastaa kaksi jyrkkää jakolinjaa puolueissa: Sosiaaliturvan vastikkeellisuus ja perustulo
 Yle selvitti puolueiden maahanmuuttonäkemykset: Suurin osa lisäisi paperittomien palveluita – vain kaksi puoluetta kieltäisi naisilta burkat

Ylen kysely turvallisuuspolitiikasta: SDP, vasemmistoliitto, vihreät ja perussuomalaiset valmiita vähentämään hävittäjien määrää


Summary: Ylen kyselyn mukaan neljä puoluejohtajaa olisi valmiita vähentämään hävittäjien määrää. Nykyisiä Hornetteja hankittiin alun perin 64 kappaletta.

Puolustusministeri  Jussi Niinistön  (sin.) mukaan Suomella voisi olla sata hävittäjää. Hän sanoo Yle TV1:n Ykkösaamussa, että määrä riittäisi koko maan jatkuvaan puolustamiseen, mutta se vaatisi myös huomattavasti enemmän rahaa. Myös mahdolliset koneen rikkoutumiset otettaisiin näin paremmin huomioon.
 Nykyiset Hornet-hävittäjät, joita aikanaan hankittiin 64 kappaletta, on päätetty korvata uusilla. Tarjouspyynnöt näistä on lähetetty. Niinistön mukaan 64 hävittäjää on vähimmäismäärä.
 – Olemme tässä hyvin maltillisesti liikkeellä, hän muotoili.
 Ylen tänään julkaiseman kyselyn mukaan  kuitenkin neljä puoluejohtajaa on sitä mieltä, että hävittäjien määrää voisi vähentää. Tätä mieltä olivat SDP, vasemmistoliitto, vihreät ja perussuomalaiset.
 Niinistö piti tällaista näkemystä vastuuttomana politiikkana.
 – Aika yllättävä tieto, ainakin siinä mielessä, että perussuomalaiset ovat mukana punavihreän opposition kanssa. Tässä on kyse siitä halutaanko puolustaa koko maata. Jos hävittäjien määrästä tingitään niin sitten pitää määritellä alue, jota puolustetaan. Mielestäni se on vastuutonta politiikkaa.
 Niinistö uskoo, että kysymys hävittäjähankinnoista nousee esille tulevissa hallitusneuvotteluissa.
 – Uskon että puolueilta kysytään ovatko ne valmiita sitoutumaan Suomen ilmapuolustukseen. Toivon että hallituksessa ei ole tilaa niille, jotka eivät siihen sitoudu. Se olisi isänmaan kannalta erittäin epäedullista, totesi Niinistö.
 "Lemmenjoen uutisoinnissa tehty kärpäsestä härkänen"
 Niinistö arvosteli Ykkösaamussa myös tiedostusvälineitä Lemmenjoen vuoden 2017 tapahtumiin ja niistä nostettuihin syytteisiin liittyneestä uutisoinnista.
 – Tapauksella on mainehaittansa ja tästä olen julkisuudessakin puhunut ja kenraaliemme kanssa keskustellut, viimeksi eilen. Mutta kaiken kaikkiaan, kun katsotaan tätä kohua, niin kyllä tässä on tehty kärpäsestä härkänen. Toivon että tämä asettuisi oikeisiin mittasuhteisiin.
 Niinistö korosti että väärinkäytöksiin on puolustusvoimissa puututtu.
 – Järjestelmä toimii, mutta kyllä pitää suhteellisuudentajuakin olla. Vähempikin uutisointi näistä aiheista riittäisi, ja voitaisiin keskittyä johonkin oleellisempaan.
 Niinistö kertoi käyneensä usean kenraalin kanssa epävirallisia keskusteluja mediailmapiiristä, "jossa pyöritetään verraten vähäpätöistä asiaa".
 – Sopulilauman lailla toimittajat juoksevat sen perässä ja pyrkivät siihen, että päitä putoaa, sanoi Niinistö Ykkösaamussa.
 Lemmenjoen harjoitukseen  liittyvistä tapahtumista on  nostettu syytteet  Karjalan lennoston entistä komentajaa Markus Päiviötä sekä Ilmavoimien entistä komentajaa Sampo Eskelistä vastaan. Lisäksi valtakunnansyyttäjänvirasto on pyytänyt Keskusrikospoliisia tekemään esiselvityksen puolustusvoimain komentajan  Jarmo Lindbergin  mennettelystä Lemmenjoen harjoitukseen liittyen.

Puolustusministeri Niinistö Ykkösaamussa: Hävittäjiä voisi olla sata – vähentäminen "vastuutonta politiikkaa"


Summary: Rein on Euroopan teollisuuden tärkein kuljetusväylä.

Saksan suuret teollisuusyritykset ovat huolissaan Reinjoen vähenevästä vesimäärästä, kertoo  talousuutistoimisto Bloomberg .
 Viime vuoden lopulla laivaliikenne Reinillä jouduttiin keskeyttämään lähes kuukaudeksi joen muututtua paikoin liian matalaksi. Keskeytys tuli kalliiksi joen varrella olevalle teollisuudelle.
 Rein on Euroopan tärkein kuljetusreitti. Joka päivä sitä pitkin kulkee lukuisia proomuja, jotka vievät teollisuustuotteita Sveitsistä ja Saksasta joen suulla sijaitsevaan Euroopan suurimpaan satamaan, Rotterdamiin. Jokea ylöspäin tuodaan muun muassa raaka-aineita, polttoainetta ja hiiltä.
 Rein on hyvin tärkeä sellaisille teollisuusjäteille, kuten Daimler, Bosch ja Bayer.
 Kun laivaliikenne pysähtyi, teräksenvalmistaja Thyssenkrupp ei voinut toimittaa valmistamiaan autonosia Volkswagenin tehtaille, eikä se itse saanut raaka-ainetta Duisburgin tehtaalleen.
 Lossikuljetukset olivat väliaikaisesti tauolla lokakuussa 2018, kun Reinjoen vedenpinta oli normaalia alempana. Ronald Witterk / EPA
 Kemianteollisuuden suuryritys BASF sanoo joutuneensa maksamaan 250 miljoonan euron ylimääräiset kulut, kun se yritti kuljettaa tuotteensa maitse. Yhtiön toimitusjohtaja  Martin Brudermüller  kehotti marraskussa  Tagesspiegel-lehdessä  valtiovaltaa aloittamaan mittavan patojen ja sulkujen rakennustyön, jotta laivaliikenne Reinillä voisi jatkua.
 Sveitsissä ja Saksassa jouduttiin ottamaan käyttöön bensiinin varmuusvarastot, kun kuljetukset tyrehtyivät. Maakaasun hinta nousi 13 prosenttia, kun sillä korvattiin hiilivoimaloiden hiiltä.
 Reinillä seilaavat proomut ovat hyvin edullinen kuljetusmuoto. Esimerkiksi tavaroiden kuljettaminen Rotterdamista Sveitsin Baseliin junilla maksaisi 40 prosenttia enemmän kuin proomukyydillä.
 Reinin kuljetusten pysähtyminen pienensi Saksan bruttokansantuotteen kasvua viime vuoden kolmannella ja neljännellä neljänneksellä.
 Taustalla jäätiköiden sulaminen
 Rein saa vetensä sateiden ohella Alppien jäätiköiden sulamisvesistä. Jäätiköt kutistuvat ilmaston lämpenemisen takia.
 Münchenin yliopiston jäätikkötutkija  Wilfried Hagg  kertoo Bloombergille, että vuosien 1973 ja 2010 välisenä aikana sulamisveden määrä vähentyi 28 prosenttia. Nyt vähentyminen on kasvanut jo 35 prosenttiin, Hagg kertoo.
 Tutkijan mukaan joen vesimäärä laskee ilmaston lämpenemisen takia edelleen ja laivaliikenne on jatkossa yhä suuremmissa ongelmissa.

Reinjoki kuivumassa ilmastonmuutoksen takia – Saksan teollisuudella edessään suuri kuljetusongelma


Summary: Lapset löytävät tutkien ja kokeillen vankkoja eväitä kestävään elämäntapaan. Uusi opetussuunnitelmakin tukee ympäristökasvatusta, mutta se vaatii myös opettajien panostusta.

Kirkonkulman koulun oppilaat havainnollistavat myyrien ja pöllöjen keskinäistä vuorovaikutusta leikillä koulun lähimetsässä. Osa lapsista on pöllöjä, osa myyriä.
 Kun pöllöt saalistavat myyriä, ne selviävät paremmin talvesta ja lisääntyvät. Se kääntää myyrien määrän laskuun. josta taas seuraa, ettei pöllöille ole riittävästi ruokaa ja pöllöjen määrä vähenee.
 – Talvi ei tietenkään ole tällaisen opetuksen kuuminta aikaa, mutta syksyllä ja keväällä meillä on luontojaksoja. Toki tiettyjä ajankohtaisia aiheita on talvellakin, kuten nämä pöllöt. Niitä on hyvä opiskella näin, sanoo kuudennen luokan luokanopettaja  Mikko Ollila .
 Luontosuhdetta opitaan ulkona
 Kirkonkulman koululla opetussuunnitelma toimii ohjeena ympäristöopetukselle. Esimerkiksi kuudesluokkalaiset opiskelivat syksyllä metsään liittyviä asioita.
 – Perinteisestä luokkaopetuksesta saadaan paljon tietoa, mutta leikinkaltainen kertaus painaa tiedon tiukemmin mieliin ja havainnollistaa, miten vuorovaikutussuhteet luonnossa toimivat.
 – Se, että ollaan paljon ulkona, kasvattaa luontosuhdetta. Opitaan olemaan luonnossa ja löydetään sieltä kiinnostavia ilmiöitä. Silloin on mahdollista innostua luonnonilmiöistä, uskoo Mikko Ollila.
 Maarit Piri-Lahti / Yle
 Opetuspolulta osaksi omaa elämää
 Ympäristökasvatuksen tavoitteena on kasvattaa lapsista ja nuorista elintavoiltaan ympäristövastuullisia, vahvistaa heidän luontosuhdettaan, sekä antaa valmiuksia elämänarvojen pohdintaan ja ohjata kestävään elämäntapaan.
 Hämeenlinnassa Hämeen Ammattikorkeakoulu, Vanajavesikeskus ja Lasten liikunnan tuki suunnittelevat opintopolkua, joka alkaa varhaiskasvatuksesta ja jatkuu aina korkea-asteelle saakka. Tavoitteena on, että lapsi ja nuori saa jokaisena vuonna opetusta ja ohjausta kestävän elämäntavan omaksumiseksi osaksi omaa elämää.
 Opintopolulle on haettu opetus- ja kulttuuriministeriön rahoitusta, kertoo Hämeen ammattikorkeakoulun biotalouden tutkimusyksikön johtaja  Mona-Anitta Riihimäki .
 – Pala palalta, vuosi vuodelta vahvistetaan lapsen ja nuoren kestävän elämäntavan ja luontosuhteen vahvistumista ja hän oppii ymmärtämään omien valintojensa merkityksellisyyden.
 Ympäristökasvatuksessa vahva tahtotila
 Oulussa vastaavaa opetuspolkua noudatetaan jo nyt esiopetuksesta lukioasteelle saakka. Alun perin hankerahoituksella käynnistetty työ on muuttunut pysyväksi toiminnaksi, jossa päiväkotien, koulujen ja lukioiden yhdyshenkilöt tapaavat toisiaan ja saavat täydennyskoulutusta.
 – Me olemme luoneet polun erilaisille toiminnoille riippuen koulujen valmiudesta ympäristökasvatukseen, kertoo Oulun sivistys- ja kulttuuripalveluiden kehittäjäopettaja  Jussi Tomberg , joka toimii myös biologian opettajana Laanilan yläasteella ja lukiossa.
 Helpoimmalla tasolla tarjolla on materiaalipankki oppitunteja varten. Vaativampi taso sisältää teemapäiviä ja koulun ulkopuolelta tulevia kouluvierailuja. Kaikkein vaativimmalla tasolla tehdään tutustumiskäyntejä koulun ulkopuolelle ja järjestetään leirikouluja.
 Tomberg näkee tänä päivänä ympäristökasvatuksessa vahvan tahtotilan, jossa ympäristöasiat tehdään näkyviksi ja merkityksellisiksi.
 Oulun lukioissa on jo alkanut kestävyystieteen kurssi, jossa opiskelijat yhdessä asiantuntijoiden kanssa pohtivat ympäristöasioita ja haastavat päättäjiä niillä. Jussi Tomberg kertoo, että keskustelua on käyty myös Hämeen ammattikorkeakoulun ja Oulun yliopiston kanssa jatko-opiskelumahdollisuuksista. Niistä yhtenä esimerkkinä on Oulun yliopiston suunnittelema ilmastoaiheinen sivuainekokonaisuus.
 Tutkien ja kokeillen
 Hämeenlinnassa ympäristökasvatus näkyy vahvasti muun muassa Verkatehtaan esiopetusryhmässä. Se on ollut syksystä lähtien mukana myös hallituksen ”Ravinteet kiertoon – vedet kuntoon” -kärkihankkeessa. Hankkeessa on neljä eri teemaa: ruoka, energia, maa ja vesi.
 Verkatehtaan esipetusryhmässä on huomattu, että lapset ovat rohkeita ja ennakkoluulottomia ajatuksissaan, sanoo lastentarhanopettaja Marjo Oksanen. Timo Leponiemi / Yle
 Nelivuotisen hankkeen loppuseminaari on maaliskuun lopulla. Tähän seminaariin pikkuverkalaisilta on pyydetty lasten näkökulmaa ympäristöasioihin, kertoo lastentarhanopettaja  Marjo Oksanen . Jo helmikuussa lapset käyvät haastattelemassa ympäristöministeri  Kimmo Tiilikaista .
 – Me olemme käsitelleet näitä asioita lasten kannalta ja tutkineet niitä kuvallisen ilmaisun kautta. On ollut hämmästyttävää huomata, kuinka lapset ovat ennakkoluulottomia ja rohkeita ajattelussaan.
 Lapset ovat tutkineet kuvan avulla lehmän toimintaa. Timo Leponiemi / Yle
 Esiopetusryhmässä lapsille ei puhuta maailman tuhoutumisesta tai fossiilisista polttoaineista, vaan pidetään yllä iloista ja tutkivaa asennetta. Yksi esimerkki tästä on laatikkoon laitettu peruna. Lapset kastelevat sitä ja seuraavat, miten siihen kehittyy ituja.
 – Lapset keksivät itse myös sen, että meidän pitää syödä vähemmän, jotta ruokaa riittää kaikille. He myös huomaavat, että meidän pitää auttaa köyhempiä ja meidän pitää kierrättää. Kukaan meistä aikuisista ei ole kertonut sitä lapsille, vaan he ovat oivaltaneet sen itse tutkimisen kautta.
 Lapsilla sanansa sanottavana
 Pikkuverkalaisten toiminta on osa Hämeenlinnan kaupungin Satakieli-pedagogiikkaa. Sen mallina on ollut italialainen Reggio Emilia -pedagogiikka. Sen ajatuksena on, että lapsia ei tule pitää suojassa yhteiskunnalta, vaan heidän tulee saada sanoa sanansa asioista, kertoo lastentarhanopettaja Marjo Oksanen.
 Oksanen toivookin, että lapsista kasvaa ympäristötietoisia ja ympäristöä ajattelevia ihmisiä.
 – Vaikka me toimimme keskellä kaupunkia, se ei silti estä meitä toteuttamasta luonto- ja ympäristökasvatusta. Meidän tulee vain käyttää siihen omaa mielikuvitusta.
 Opetussuunnitelma tukena
 Uusi opetussuunnitelma tukee vahvasti ympäristökasvatusta, sanoo tutkimusvapaalla oleva Suomen luonto- ja ympäristökoulujen liiton toiminnanjohtaja  Niina Mykrä . Opettajilta kuitenkin vaaditaan omaa panostusta, jotta kestävään kehitykseen liittyvät asiat ovat mukana jokapäiväisessä opetuksessa.
 Mykrä sanoo, että on paljon kiinni koulujen rehtoreista, miten ympäristökasvatus näkyy kouluissa. Sen vuoksi oppilaat ovat helposti eriarvoisessa asemassa.
 – Kukaan ei sinänsä vastusta näitä asioita, mutta ne pitää tuoda esille. Oppilaat ovat kyllä valmiita, mutta monesti opettajat ovat vielä vanhakantaisia. Olen silti koulutusoptimisti ja uskon, että asiat menevät eteenpäin, toteaa Mykrä, joka on väitöskirjassaan tutkinut ympäristökasvatuksen toteutumista perusopetuksessa.
 Uteliaisuus voimavarana
 Hämeenlinnalaisen Hirsimäen päiväkodin metsäeskarilaisille luonto ja sen vaihtelut tulevat tutuiksi jokapäiväisessä toiminnassa.
 – Me käymme läpi, minkälainen sää ja keli on, kun kaikki vaikuttaa kaikkeen. Me tutkimme, miten luonto herää henkiin ja mitä tapahtuu, kun tulee pakkasta. Ympäristö itsessään on mahtava kasvattaja, tietää lastenhoitaja  Joni Virtanen .
 Ilmastonmuutoksella ei metsäeskarilaisiakaan rasiteta, mutta esimerkiksi roskaamisesta puhutaan kyllä.
 Hirsimäen päiväkodin metsäeskarilaisille luonnonilmiöt tulevat tutuiksi lastenhoitaja Joni Virtasen johdolla. Timo Leponiemi / Yle
 Lasten kysymykset luonnosta voivat olla maan ja taivaan väliltä. Vastauksia visaisiinkin kysymyksiin haetaan tutkien, kokeillen, havainnoiden ja yhdessä tehden, kertoo Joni Virtanen.
 – Lasten uteliaisuus on kantava voimavara. Se opettaa myös meitä aikuisia.

Ilmastokriisin lapset oppivat ekotaitoja jo eskarissa – ympäristökasvatus rakentaa seuraavasta sukupolvesta edellistä viisaampaa


Summary: Aalto esiintyisi The Sunin mukaan yhdessä Spice Girlsin kanssa joillakin yhtyeen keikoilla.

Suomalainen laulajatähti  Saara Aalto  on pyydetty mukaan takavuosien suosikkiyhtyeen Spice Girlsin paluukiertueelle. Asiasta kertoo brittiläinen  juorulehti The Sun .
 Aalto korvaisi osalla keikoista  Victoria Beckhamin , joka ei osallistu kiertueelle.
 Lehden tietojen mukaan Aalto on kysynyt Sporty Spiceltä,  Melanie C:ltä , voisiko tulla mukaan kuudenneksi spiceksi. Melanie oli vastannut, että Saara voisi olla viides.
 – Hän sanoi, että heillä on tilaa laulajalle, joka todella osaa laulaa. Minusta oli aivan uskomatonta, että hän todella sanoi niin, Aalto kertoo The Sunin haastattelussa.
 Aallon mukaan Victorian korvaaminen olisi hänelle helppoa.
 – Posh oli minun suosikkini ja hänellä ei ole kovin paljon laulettavaa.
 Aalto paljasti haastattelussa myös saaneensa apua  Geri Hornerilta , Ginger Spiceltä, joka on kirjoittanut Aallolle laulun, joka on määrä ottaa mukaan Aallon tulossa olevaan albumiin.
 – Tämä menee entistä hullummaksi! Geri kirjoitti sen ja haluaa, että laulan sen, Aalto kertoo.
 Spice Girlsin on määrä pitää kesällä kuusi stadionkonserttia. Saara Aalto osallistuisi ainakin osaan niistä.
 Saara on tällä hetkellä mukana Dancing on Ice -jäätanssikilpailussa. Tänä viikonloppuna hänen on määrä tehdä vaikutus yleisöön laulamalla luisteluesityksensä aikana.
 Saara Aalto nousi kansainväliseen maineeseen menestymällä Britannian X-Factor -ohjelmassa sekä Suomen edustajana Euroviisu-kilpailuissa.
 Aallon Spice Girls -kutsusta kertoi Suomessa ensin Ilta-Sanomat.
 Yle ei ole tavoittanut Saara Aaltoa vahvistaakseen The Sunin uutista.

The Sun: Saara Aaltoa pyydetty Spice Girlsiin korvaamaan Victoria Beckham kiertueen ajaksi


Summary: Aapeli-myrsky iski pahiten Pohjanmaalle, missä myrskytuhoja korjataan edellen. Puunkaadon ammattilaisten työpäivät täyttyvät kaatuneiden ja taipuneiden puiden raivaamisesta.

Vaasalainen  Kim Sorvari  kiinnittää turvavaljaat ylleen ja lähtee kipuamaan puuta ylös. Kallellaan oleva puu on vielä pystyssä, mutta viereisen mökin omistajat päätyivät sen kaatoon, sillä seuraava myrsky olisi todennäköisesti kaatanut sen mökin päälle Vaasan Sundomissa.
 Sorvari kapuaa 30-metristä kuusta ylös ketterästi piikeillä varustettujen kenkien avulla. Kavutessaan hän poistaa vastaantulevat oksat ja latvaan päästyään alkaa alastulo puuta pölkyiksi pätkien.
 – Tässä näkee heti työnsä jäljen, kertoo Sorvari, joka on aiemmin tehnyt 25-vuotisen uran ABB:llä.
 Sorvari saa kiipeilykaatamisen näyttämään helpolta, mutta toimittajaa ja kuvaajaa hirvittää puun latvaan valjaiden varassa ja sahan kanssa kiipeilevän miehen turvallisuus.
 – Jos ei ole nähnyt tällaista ennen, se näyttää varmasti tosi rajulta. Olen itse niin tottunut, että en pidä tätä juuri minään. Olen niin monta vuotta jo tehnyt, Sorvari kertoo kymmenen vuoden kokemuksella.
 Kim Sorvari tarkastaa varusteiden kuntoa, ennen kuin aloittaa kiipeämään jäistä puunrunkoa pitkin.  Merja Siirilä / Yle
 Vaarallista työtä
 Puiden turvallinen ja hallittu kaataminen ahtaissa olosuhteissa vaatii taitoa ja tietoa. Huomioon on otettava muun muassa tuulen suunta ja etäisyys rakennuksiin. Kokemattomien kaatajien käsissä on puita kaatunut niin autojen kuin talojen ja autotallien päälle.
 Kaiken lisäksi kiipeilytekniikalla puiden kaataminen on vaativaa ja vaarallista.
 Sorvarillekin on sattunut paha onnettomuus moottorisahan kanssa. Aivan tarkkaan hän ei muista ja tiedä tapahtunutta.
 – Todennäköisesti jäin työvaatteista kiinni, se tapahtui niin äkkiä. Mutta siitä eteenpäin, kun saha sitten osui mahaani, muistan kaiken nukutukseen asti. Suolet tulivat aivan pihalle, Sorvari muistelee.
 Työt ovat jatkuneet onnettomuudesta huolimatta.
 Sahaaminen yläilmoissa vaatii tarkkuutta. Merja Siirilä / Yle
 Jännitteet juurakossa voivat olla suuria
 Sorvari toivoo, että ihmiset miettisivät tarkkaan pystyvätkö kaatamaan puuta itse, ainakaan kiipeilemällä. Monet kohteista ovat haastavia kokeneellekin ammattilaiselle.
 – Vaikka tehtävä tuntuisi helpota, että käyn sahaamassa puun pois, niin tämä on varsinkin talvella vaarallista: Puut ovat liukkaita. Jos on pakkasta, niin runko on jäässä, eikä piikit tahdo pitää. Kaikki on vähän hankalampaa, Sorvari kertoo.
 Kunnolla taipuneiden ja lähes katkenneiden puiden kanssa saa olla varovainen, sillä jännitteet juurakoissa voivat olla suuria.
 – Moni on kuollut sinne alle, kun puu on noussut pystyyn uudestaan. Se nousee niin nopeasti, ettei mitään ehdi tehdä. Kun sahaa tyvestä, niin kyllä siinä sellainen natina ja pauke käy. Juuri siitä syystä ei kannata mennä sellaista puuta kaatamaan itse, ellei tiedä, mitä tekee, Sorvari toteaa.
 Merja Siirilä / Yle
 Poikkeuksellinen myrsky
 Aapeli-myrsky aiheutti pahimmat metsätuhot Pohjanmaan maakunnassa, jossa  Metsäkeskus arvioi  tuhojen määräksi noin 100 000 kuutiometriä puuta. Myrskytuhoissa kaatuneen puuston arvo on noin 3,5 miljoonaa euroa.
 Kim Sorvari ei muista vastaavaa myrskyä uraltaan. Kaikkia myrskytuhoja ei vieläkään ole saatu korjattua rannikolla.
 – Vielä ainakin ensi viikko menee vielä täysin myrskyn perkaamisen merkeissä.
 Vaasan alueella työskentelee alle kymmenen puun pystykaatoon erikoistunutta yrittäjää. Heitä työllistävät erityisesti pihapiirien katkenneet ja taipuneet puut, jotka ovat jo kaatuneet tai uhanneet rakennuksia.
 – Valjailla puita poistetaan myös erityisesti hautausmailta, Sorvari kertoo.
 Vajaan tunnin kuluttua puusta on jäljellä enää vain kanto, pölkkyjä ja oksia Merja Siirilä / Yle
 Jokainen puu on oma tapauksensa ja puun kaatamiseen kuluvaa aikaa on hankala arvioida. Aikaa voi kulua puolesta tunnista pariin päiväänkin.
 Kuvaushetkellä kaadettavana ollut, kymmenien metrien korkeuteen kohonnut kuusi oli palasina vajaassa tunnissa.
 – Tämä oli ihan peruspuu. Se oli vähän kallellaan, joten siinä mielessä sai vähän miettiä, että voiko kiivetä. Kaikki meni kuitenkin hyvin. Ei ollut mitään sähkölankoja, ei istutuksia tai rakennuksia lähellä, Sorvari kertoo.

Hankalimmat puut kaadetaan pala kerrallaan latvasta alaspäin – Kim Sorvarille kiipeily sahan kanssa kuusen latvassa on arkea