Summary: Keskustan puheenjohtajan tehtävät jättävä Juha Sipilä on outo lintu puoluejohtajien joukossa.

Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) poliittinen tähdenlento kesti alle kymmenen vuotta.
 Vielä vuosituhannen vaihteessa hän oli nopealiikkeinen ja menestyksekäs yritysjohtaja.
 Diplomi-insinööri Sipilä rikastui yrityskaupoilla 1990-luvun lopussa. Sipilä myi osuutensa taajuusmuuntimia valmistaneesta Solitrasta. Sipilän verotettavat vuositulot olivat parhaimmillaan nykyrahassa noin 16,5 miljoonaan euroa.
 Yrityskaupppojen jälkeen hän oli sijoittajana mukana kymmenien yrityksien hallinnossa.
 Juha Sipilä Solitran tehtaan tiloissa marraskuussa 1997. Sipilä myi osuutensa ja sijoitti varojaan kymmeniin yhtiöihin. Yle
 Oulun seudun äveriämpiin liikemiehiin kuulunut Sipilä otti vuonna 2011 elämässään uuden suunnan: hän ryhtyi poliitikoksi.
 Viisikymppinen Sipilä valittiin Keskustan kansanedustajaksi Oulun vaalipiiristä keväällä 2011.
 Ensimmäisen kauden kansanedustaja Juha Sipilä Oulun vaalipiiristä 27.5.2011. Äänisaalis oli mukavanlainen: 5543. Mauri Ratilainen / AOP
 Keskustan kannatus oli vuoden 2011 vaaleissa historiallisen huono, 15,8 prosenttia. Puolue oli kriisissä, se tarvitsi pelastajaa. Messias löytyikin jo vuoden kuluttua, kesän 2012 puoluekokouksessa – ja hän oli Juha Sipilä.
 Uusi puheenjohtaja Juha Sipilä Keskustan puoluekokouksessa Rovaniemellä 9. kesäkuuta 2012. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Kevään 2015 vaaleissa Keskusta sai vaalivoiton. Puolueen kannatus oli 21,1 prosenttia. Juha Sipilä nousi pääministeriksi.
 Uusi hallitus nimitettiin toukokuussa 2015. Vaalien voittajasta Juha Sipilästä (kesk.) tuli pääministeri. Kuvassa myös puolustusministeri Jussi Niinistö, sosiaali- ja terveysministeri Hanna Mäntylä,liikenneministeri Anne Berner sekä elinkeinoministeri Olli Rehn Petteri Paalasmaa / AOP
 Sipilän hallituksen taival oli poikkeuksellisen vauhdikas.  Pääministeri toi politiikkaan yritysmaailman opit . Hän puhui Oy Suomi Ab:stä, ja hän halusi panna "taseen töihin".
 Yritysmaailmasta opitut johtamistavat johtivat hallituksen toistuviin törmäyksiin niin työmarkkinajärjestöjen kuin eduskunnankin kanssa.
 Sipilän työmarkkinalinjauksissa oli aistittavissa ailahtelevaisuuttakin.  Yle A-studion haastattelema kätilö sai pääministerin liikuttumaan  ja perumaan hoitajien sunnuntai- ja ylityökorvausten leikkaukset syyskuussa 2015.
 Kätilöt Nina Heinikoski ja Raakel Shapcott haastateltavina syyskuun 16. päivä A-studiossa. Yle
 Sipilän hallituksen ensimmäinen suuri työmarkkinainnovaatio oli kevään 2016 yhteiskuntasopimus. Yhteiskuntasopimus poiki sittemmin työmarkkinajärjestöjen kiky-sopimuksen.
 Pääministeri Juha Sipilä (kesk.) ja valtiovarainministeri Alexander Stubb (Kok.) juhlivat yhteiskuntasopimusta  nyrkkitervehdyksellä "fist bumpilla" keväällä 2016. Työ- ja oikeusministeri Jari Lindström tuurasi perussuomalaisten puheenjohtajaa Timo Soinia. Mauri Ratilainen / AOP Mauri Ratilainen / AOP
 Ilman kipua ja särkyä kilpailukykysopimus ei kuitenkaan syntynyt:  työaikaa pidennettiin , ja sen lisäksi puolen miljoonan suomalaisen  lomarahoja leikattiin  vuosina 2017–2019.
 Keittäjä Ritva Hagströmillä ei ollut kesällä 2017 varaa ostaa silmälaseja lomarahaleikkausten takia. Yle
 Yleisradion kanssa Sipilä joutui rankkaan sanaharkkaan syksyllä 2016. Pääministeri raivostui Ylen uutisesta, joka liittyi hänen osuuteensa Terrafamen kaivoksen rahoituspäätöksessä. Julkinen kohu heikensi pääministerin kansansuosiota.
 Pääministerin Terrafame-pipo. Piposta tuli kuuluisa.  Jonna Karjalainen / Yle
 Kriittisimmät hetket Sipilän hallitus koki alkukesästä 2017. Hallituspuolue Perussuomalaiset hajosi kahtia.
 Pääministeri oli jo matkalla Naantaliin tasavallan presidentti Sauli Niinistön luokse esittämään hallituksensa eronpyyntöä. Tarinan mukaan Sipilän virka-auto teki likipitäen Naantalin Kultarannan portilla  u-käännöksen,  kun pääministeri sai kuulla puhelimessa, että perussuomalaisten eduskuntaryhmästä oli eroamasssa enemmistö, joka oli valmis jatkamaan hallituksessa.
 Pääministeri Juha Sipilä tapaa mediaa Turun lentokentällä 13. kesäkuuta 2017. Pöydällä kansiossa Sipilän hallituksen erokirje.   Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Sipilän hallitus onnistui saavuttamaan useat talouspoliittiset tavoitteensa. Esimerkiksi työllisyysaste nousi hallituskaudella 72 prosenttiin.
 Sipilän hallituksen kunnianhimoisin kärkihanke oli kuitenkin maakunta- ja soteuudistus. Historiallinen suuri hanke takkuili koko elinkaarensa ajan. Eduskunnan perustuslakivaliokunta pani hallituksen esityksiä takaisin uuteen valmisteluun useaan kertaan.
 Jopa  korkeimman hallinto-oikeuden presidentti äräht i, että maan hallitus heittää ilmoille ja lausunnolle lakiraakileita, koepalloja.
 Suurimmaksi ongelmaksi - ja koko maakunta-soten kohtaloksi - osoittautui  Keskustan ja Kokoomuksen "lehmänkauppa"  syksyllä 2015: Keskusta saisi maakunnat ja Kokoomus laajan yritysvetoisen valinnanvapauden.
 Lopulta 8.3.2019 hallitus ilmoitti, että  aika loppuu ja maakunta-sote kaatuu .
 Puheenjohtaja Sipilä havainnollisti visioitaan usein "kakkaroiksi" kutsutuilla kiekoilla. Antti Laakso / Yle
 Eduskuntavaalien tulos 14. huhtikuuta 2019 lamaannutti keskustan kannattajien lisäksi myös pääministeri Sipilän.
 Keskusta sai surkeimmat kannatusluvut yli 100 vuoteen, 13,8 prosenttia. Keskusta on nyt Suomen neljänneksi suurin puolue.
 "Tulos tai ulos" -periaatetta ohjenuoranaan koko hallituskauden toistanut Sipilä oli vaalien jälkeen kovan paikan edessä.
 Sipilä kertoi 16. huhtikuuta keskustan puoluehallitukselle, että vaalien murskatappion takia hän jättää puolueen puheenjohtajan tehtävän.
 Sipilä jättää tehtävänsä keskustan ylimääräisessä puoluekokouksessa 7. syyskuuta.
 Yle

Juha Sipilän 8 vuotta kestänyt poliittinen ura muistetaan kätilöistä, kikystä ja sotesotkuista


Summary: Palomiehet vaaransivat oman henkesä estääksen tulen leviämisen kahteen kellotorniin.

Katedraali Notre Damen täydellinen tuhoutuminen oli arviolta kiinni vain puolesta tunnista tai jopa vielä lyhyemmästä ajasta, arvioi Ranskan varasisäministeri  Laurent Nunez . Hänen kommenttinsa on julkaistu  The Guardian -lehdessä  ja Britannian yleisradioyhtiö  BBC:n verkkosivuilla.
 Nunez kiitti palomiehiä uhrautuvasta toiminnasta ja oman henkensä vaarantamisesta kriittisillä hetkillä.
 Palomiehet jäivät henkensä uhalla katedraalin sisälle. He suihkuttivat vesiseinän tulen ja kahden tornin väliin, jotta tornit eivät romahtaisi.
 Poliisilta ja palomiehiltä menee noin kaksi vuorokautta rakenteiden turvallisuuden varmistamiseen.

Notre Damen täydellinen tuhoutuminen oli todella lähellä


Summary: Ensimmäistä kertaa taistelu on ulottunut Tripolin keskustaan.

Libyan pääkaupungissa Tripolissa ainakin kaksi siviiliä on kuollut raketti-iskussa, kertovat pelastusviranomaiset. Lisäksi neljä ihmistä on haavoittunut. Pelastuslaitoksen tiedottajan mukaan tiedot uhrien määrästä ovat vasta alustavia.
 Toistaiseksi mikään ryhmittymä ei ole ilmoittautunut iskun tekijäksi. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun taistelutoimet ovat ulottuneet Tripolin keskustaan saakka.
 YK:n alaisen Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan ainakin 174 ihmistä on kuollut ja yli 750 haavoittunut taisteluissa Tripolista. Taistelut alkoivat vajaa kaksi viikkoa sitten, kun sotapäällikkö  Khalifa Haftar  aloitti hyökkäyksen maan pääkaupungin valtaamiseksi.

Libyassa ammuttu raketteja pääkaupungin keskustaan, kahden siviilin kerrotaan kuolleen


Summary: Mielenosoittajat painostivat valitsemaan neuvostolle riippumattoman johtajan.

Väliaikainen presidentti  Abdelkader Bensalah  on nimittänyt Algerian perustuslailliselle neuvostolle uuden johtajan.
 Uusi johtaja  Kamel Feniche  on ollut neuvoston jäsen vuodesta 2016.
 Aiempi johtaja  Tayeb Belaiz  on yksi demokratiaa puolustavien protestoijien kolmesta henkilöstä väliaikaisessa hallinnossa, jonka eroa on vaadittu
 Näiden kolmen on katsottu olleen aiemman presidentin  Abdelaziz Bouteflikan  kannattajia. Bouteflika erosi mielenosoittajien painostuksesta toinen huhtikuuta.
 Belaizin eron odotetaan rauhoittavan protestoijia.
 Aiheesta lisää:
 Reuters: Algeriassa pidätetty lähes 200 mielenosoittajaa ja yli 80 poliisia on loukkaantunut
 Omar al-Bashir hallitsi Sudania kovin ottein kolme vuosikymmentä – Länsi-Darfurin konflikti toi syytteet kansanmurhasta
 Algerian presidentti jätti eronpyyntönsä – Protestoijat haluavat muuttaa maan koko poliittisen järjestelmän

Algerian väliaikainen presidentti nimitti perustuslailliseen neuvostoon uuden johtajan


Summary: Perustuslain muutokset joutuvat vielä kansanäänestykseen ennen kuin ne lopullisesti hyväksytään.

Viime vuonna uudelleen valitun presidentti Abdel Fattah al-Sisin tätä kautta pidennetään neljästä kuuteen vuoteen, eli vuoteen 2024 saakka.
 Sisi pystyy vielä osallistumaan seuraaviinkin presidentinvaaleihin ja voi pysyä vallassa siis aina vuoteen 2030 asti.
 Perustuslaissa rajataan presidentin valtakaudet kahteen, mutta tämä ei koske Sisiä vielä vuonna 2024.
 Laki vahvistaa armeijan asemaa hallinnossa entisestään, ja lisää Sisin vaikutusvaltaa oikeuslaitoksessa, sanovat kriitikot. Amnesty Internationalin mukaan tämä heikentää oikeuslaitoksen itsenäisyyttä.
 Sisin hallintoa on kritisoitu toisinajattelijoiden hiljentämisestä. Ihmisoikeusjärjestöt arvelevat lakimuutoksen pahentavan Egyptin ihmisoikeustilannetta.
 Sisin kannattajat pitävät jatkokautta välttämättömänä, jotta Sisi ehtii saattaa loppuun merkittävät poliittiset ja taloudelliset uudistukset.

Egyptin parlamentti hyväksyi lain, jolla presidentti Sisin valtakausi jatkuu jopa vuoteen 2030


Summary: Kirkkoniemeläinen entinen rajaupseeri Frode Berg on saanut enimmäisrangaistuksen Venäjällä vakoilusta Norjan hyväksi.

Moskovalainen oikeus on tuominnut norjalaisen eläkkeelle jääneen rajaupseerin  Frode Bergin  14 vuoden vankeusrangaistukseen. Oikeuden mukaan Berg keräsi tietoa venäläisistä ydinsukellusveneistä Norjan hyväksi.
 Oikeuden mukaan Berg sai tietonsa venäläisen asefirman edustajalta, joka toimi puolestaan turvallisuuspalveluiden värväämänä. Venäläissyyttäjän mukaan Berg toimitti tietonsa Norjan tiedustelulle ja sai palveluistaan rahaa.
 FSB nappasi Bergin Moskovassa joulukuussa 2017. Hänellä oli hallussaan kaksi kirjekuorta, joissa oli yhteensä 3 000 euroa rahaa. Berg oli kertomansa mukaan saanut rahat kuljetettavakseen Norjassa. Ne oli määrä toimittaa Natalia-nimiselle naiselle.
 Myönsi olleensa kuriirina
 Berg kiisti aluksi syyllisyytensä, mutta pitkän tutkintavankeutensa aikana hän myönsi olleensa kuriirina Norjan puolustusvoimien tiedustelupalvelun Etteretningstjenestin tiedusteluoperaatiossa.
 Tiistaina Berg ilmoitti asianajajansa välityksellä, että hän ei aio valittaa tuomiosta. Sen sijaan hän aikoo pyytää armahdusta Venäjän presidentiltä  Vladimir Putinilta .
 Asianajaja  Ilja Novikovin  mukaan Venäjän salainen palvelu käytti Bergiä hyväkseen tämän tietämättä.
 – Odotan, että norjalaiset pyrkivät ratkaisemaan asian venäläisten kanssa diplomaattisella tasolla, Novikov sanoi uutistoimisto Tassille.
 Norjan pääministeri  Erna Solberg  tapasi viime viikolla presidentti Putinin Pietarin arktisella foorumilla. Putin tyytyi tuolloin toteamaan, että ei ota asiaan kantaa ennen kuin oikeus on antanut päätöksensä.
 Oikeutta käytiin suljettujen ovien takana todisteina esitettyjen salaisten asiakirjojen takia. Tuomiosta julkaistiin vain esittely- ja päätösosa.
 Norjan hallitusta arvostellaan
 Norjalaisen eläkeläisen pidätys Moskovassa järkytti Bergin kotikonnuilla Kirkkoniemessä. Berg oli tunnettu yhteisönsä aktiivisena jäsenenä.
 Hän toimi Kirkkoniemessä muun muassa paikallisen Punaisen Ristin osaston ja seurakuntaneuvoston puheenjohtajana. Lisäksi hän oli aktiivinen norjalais-venäläisessä rajaseudun yhteistyössä.
 Norjalaiset ovat arvostelleet maansa tiedustelua siitä, että se olisi käyttänyt Bergin kaltaista tavallista kansalaista operaatiossaan. Norjan hallitus on ollut tähän mennessä hyvin niukkasanainen kommentoidessaan Bergin tapausta.
 Kirkkoniemessä toimii Frode Bergin tukiryhmä. Sen vetäjä  Øystein Hansen  kuvasi Norjan yleisradioyhtiölle NRK:lle, että tuomio oli seuraava askel Bergin kotiinsaamiseksi.
 – Odotamme nyt, että hän pääsee kotiin. Suurin vastuu kuuluu nyt Norjan hallitukselle, Hansen sanoi.
 Lue lisää:
 Vakoojaksi epäillyn norjalaisen tutkintavankeus Moskovassa kestänyt jo vuoden – Turvallisuuspalvelua arvostellaan Norjassa: Miksi kuriirina käytettiin eläköitynyttä upseeria?

Norjalainen entinen rajaupseeri tuomittiin vakoilusta Moskovassa – Frode Berg aikoo pyytää Putinilta armahdusta


Summary: Mitä jos talosi ottaisi itse selvää säätiedotuksesta? Tai jos pystyisit surffaamaan netissä rajattomasti ilman viiveitä? Tulevaisuuden digitaalisilla ratkaisuilla nämä ovat mahdollisia.

Tiesithän tämän 5G:stä ja IoT:stä? 5G on kehittynyt ja nopea verkko, joka mahdollistaa reaaliaikaisen tiedonsiirron. 5G poistaa parhaimmillaan viiveen nettiyhteyksistä kokonaan ja mahdollistaa päätelaitteisiin 4K- eli teräväpiirtokuvan. Teknologiaa voi hyödyntää mm. liikenteessä ja terveydenhuollossa. Internet of Things (IoT) on esineiden internet. IoT:llä varustetut laitteet keräävät tietoa ympäristöstään, pystyvät viestimään laitteesta toiseen ja toimimaan aistimansa tiedon perusteella älykkäästi. IoT:n toiminnan mahdollistaa 5G-verkko.
 Aamulla heräät ja menet peilin eteen. Peili kertoo sinulle päivän ohjelman, mitä tänään pitää tehdä ja missä vaiheessa pitää mennä minnekin. Peili ilmoittaa myös, mitä ruokaa sinulla on jääkaapissa ja kysyy, mitä ruokaa haluat illalla syödä. Sen jälkeen peili tekee automaattisesti ruokatilaukset.
 Tältäkö näyttää tulevaisuuden aamu – jo aika pian?
 Näin uskoo ainakin Telia Companyn IoT liiketoimintajohtaja  Kalle Mehtola . Muutoksen mahdollistavat 5G-verkon ja IoT:n eli esineiden internetin samanaikainen kehitys.
 Itse asiassa 5G ei ole enää tulevaisuutta, vaan se on jo olemassa ja Suomi siinä kärkimaita.
 Kalle Mehtolalla on selkeä kuva siitä, mihin maailma on menossa. Taustalla komeilee Helsinki-Vantaa lentoaseman 5G-robotti Tellu. Tellu välittää reaaliaikaista videokuvaa terminaalista ja pystyy tarkastamaan terminaalialueen autonomisesti.  YLE/Thomas Hagström
 Talo lähettää viestin, kun lapset tulevat kotiin
 Tulevaisuuden kodissa arkea helpottamaan tulee esimerkiksi älypeili, joka on edellä kuvatun kaltainen henkilökohtainen assistenttisi.
 Myös älykodit ja niiden kanssa kommunikoiminen tulevat olemaan arkipäivää.
 – Talosi kertoo sinulle, jos jossain on orastava vesivuoto. Se voi myös lähettää puhelimeesi tiedon, kun lapset ovat tulleet kotiin.
 Tulevaisuuden innovaatiot ulottuvat myös keittiöön. Kun jääkaappi ja monet muut kodinkoneet liittyvät verkkoon IoT:n ja 5G:n avulla, niitä pystyy ohjaamaan ja seuraamaan puhelimella. Mehtola uskoo, että myös ruuan kotiinkuljetukset yleistyvät merkittävästi.
 – Kodin ympärille pyritään luomaan palveluja, jotka helpottavat ihmisten arkea tehokkaasti.
 Älykoti pystyy sensoreiden avulla myös keskustelemaan sääennusteen kanssa. Tällöin koti säätää sisälämpötilat sopivaksi ennusteen mukaan.
 Se voi parhaimmillaan säästää rahaa ja energiaa.
 Robottiyhteiskäyttöautoja jo lähitulevaisuudessa
 Mehtola uskoo, että viiden vuoden päästä yleistyvät robottiyhteiskäyttöautot.
 – Silloin voi tilata auton, joka ei ole oma auto. Se kuljettaa työpaikalle ja lähtee hakemaan seuraavan ihmisen. Vähän kuin taksi, mutta ilman kuljettajaa.
 Sensoreiden avulla älykoti pystyy keskustelemaan ympäristönsä kanssa.  YLE/Thomas Hagström
 Tietoturva ja laitteiden hinta huolettaa
 Mutta eivät 5G ja esineiden internet täysin ongelmattomia ole. Nykyiset älypuhelimet ja kodinkoneet tulee vaihtaa uuteen, mikäli haluaa 5G:n ja IoT:n tuomat hyödyt.
 Uudet laitteet maksavat, samoin kuin niiden ylläpito ja päivittäminen.
 5G-verkko ei myöskään toimi kaikkialla maailmassa samaan aikaan, koska infrastruktuurit kehittyvät eriaikaisesti. Samoin lainsäädäntö kehittyy usein jälkijunassa: uudet laitteet keräävät ihmisistä ja ympäristöstä paljon sellaista tietoa, joka pitäisi suojata.
 Kalle Mehtola rohkaisee silti kaikkia perehtymään uusiin teknologioihin hyvissä ajoin.
 – Kannattaa lähteä miettimään, mitä tämä tarkoittaa oman työn tai elämän kannalta. On tärkeää, että asioista ottaa itse selvää.

 Lue lisää:
 5G mahdollistaa turvallisemman tulevaisuuden autoilijoille – reaaliaikaista tietoa tien kunnosta ja 3D kuvaa autosta toiseen
 Chile ei kavahda Huaweita – Maa pyrkii etujoukkoihin 5G-verkon käyttöönotossa
 5G-teknologia voi mullistaa viihteen, teollisuuden ja liikenteen – samalla yksityisyys kapenee ja hybridisodankäynnille tulee uusia keinoja

Älypeili on pian henkilökohtainen sihteerisi – näin 5G ja IoT mullistavat arkesi


Summary: Päijät-Hämeen käräjäoikeus on langettanut 13 henkilölle tuomiot laajassa rikoskokonaisuudessa.

12 syytettyä on saanut vankeustuomiot rikollisjärjestö Cannonballiin kytkeytyvässä laajassa huumerikosjutussa.
 Ankarin Päijät-Hämeen käräjäoikeuden antamista tuomioista on kolmekymppiselle miehelle langetettu kymmenen ja puoli vuotta ehdotonta vankeutta. Tuomio annettin kolmesta törkeästä huumausainerikoksesta, törkeästä pahoinpitelystä ja kahdesta ampuma-aserikoksesta.
 Yhdelle tekijöistä vankeutta langetettiin kahdeksan vuotta ja kymmenen kuukautta sekä yhdelle seitsemän vuotta.
 Kahden epäillyn osalta syytteet on hylätty. Yksi syytetyistä sai päiväsakkoja.
 Rikokset tehtiin vuosien 2016–2018 aikana. Päijät-Hämeen käräjäoikeus käytti  massiivisen vyyhden  käsittelyyn useita päiviä.

Cannonballiin kytkeytyvästä laajasta huumejutusta pitkiä tuomioita


Summary: Tietosuojavaltuutettu kehottaa verkko-ostoksilla kiinnittämään huomiota henkilötietojen käyttöön.

Tietosuojavaltuutetulle on virrannut alkuvuoden aikana entistä enemmän ilmoituksia muun muassa tietoturvaloukkauksista. Tammi-maaliskuussa tietosuojavaltuutetun toimistoon on tullut vireille yhteensä runsaat 3 100 asiaa. Se on noin 20 prosenttia enemmän kuin viime vuonna samaan aikaan.
 Jos tahti jatkuu samana, vuoden aikana ylittyy tietosuojavaltuutetun mukaan 11 000 asian raja, ja se olisi enemmän kuin koskaan aiemmin.
 Tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarnio  arvioi, että määrän kasvu kertoo ennen kaikkea siitä, että ihmiset ovat entistä tietoisempia tietosuojaoikeuksistaan. Tietosuoja-asiat ovat olleet paljon esillä, koska vajaa vuosi sitten tuli voimaan uusi EU:n yleinen tietosuoja-asetus (GDPR).
 Asetuksen vuoksi osattiin ilmoituksiin odottaakin piikkiä, mutta lisäksi tietoturvaloukkauksia on ollut odotettua enemmän.
 Pienellä vaivalla hyvä turva
 Alkuvuonna vireille tulleista asioista moni koski asiakkaan oikeutta saada asiakasrekistereistä itseään koskevat tiedot. Aina yritykset eivät ole niitä valmiita luovuttamaan. Aarnio kertoi STT:lle, että tällaisissa tapauksissa voi olla esimerkiksi kiistaa siitä, onko tilaus tehty vai ei.
 Aarnio vinkkaa, että esimerkiksi verkko-ostoksia tekevän kannattaa tarkistaa, miten kauppa kertoo käsittelevänsä henkilötietoja.
 – Se on pieni vaiva ja erittäin hyvä turva tänä päivänä.
 Noin kolmasosa ilmoituksista liittyi puolestaan henkilötietojen tietoturvaloukkauksiin. Niistä moni koski tietojen kalastelua, jossa Microsoftin Office 365 -tunnus ja salasana joutuvat hyökkääjien haltuun.
 Tavallisesti kalastelu etenee tietosuojavaltuutetun mukaan niin, että henkilö saa luotettavan oloisen sähköpostiviestin, jonka kautta hänet yritetään harhauttaa luovuttamaan tunnuksensa hyökkääjän käyttöön. Tämän jälkeen hyökkääjä pääsee käsiksi tilin omistajan sähköposteihin, tiedostoihin ja yhteystietoihin.
 Yritysten tulisi tietosuojavaltuutetun mukaan kehittää kirjautumista pilvipalveluihin sekä näiden palveluiden valvontaa.

Suomalaiset tuntevat oikeutensa ja ilmoittavat tietosuoja-asioista ennätystahtia


Summary: Maailmankuulun katedraalin palo järkytti ranskalaisia.

Pariisissa monet ihmiset surevat eilen illalla palanutta Notre Damen katedraalia. Kirkon keskustorni romahti ja kattorakenteet tuhoutuivat.
 Viranomaiset epäilevät, että tulipalo liittyy kirkon katolla tehtyihin remonttitöihin. Viisi yhtiötä osallistui katedraalin remontointiin.
 Yhden yhtiön edustaja  Julien le Bras  vakuutti uutistoimisto AP:n mukaan, että työmaalla noudatettiin kaikkia turvaohjeita.
 Yle Uutisgrafiikka
 Näin palo eteni uutistoimistojen AP:n ja Reutersin mukaan. Kaikki kellonajat ovat Suomen aikaa. Ranskassa kello oli tunnin vähemmän.
 19.50:  Ensimmäiset ilmoitukset tulevat, että Notre Damessa palaa. Rakennuksesta nousee savua ja katolla näkyy liekkejä. Pian palomiehet aloittavat sammutusoperaation.
 20.30:  Palomiehet yrittävät saada palon hallintaan. Pelastuslaitos epäilee, että tulipalo saattaa liittyä katedraalin remonttiin.
 20.40:  Tuli on levinnyt Notre Damen kapeaan keskustorniiin. Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  peruu suunnitellun televisiopuheensa tulipalon takia.
 20.53:  Katedraalin keskustornin romahtaa.
 21.05:  Kirkon tiedottaja kertoo, että Notre Damen puiset sisusrakenteet palavat ja tulevat todennäköisesti tuhoutumaan.
 21.07:  Katedraalin puinen katto sortuu.
 21.20:  Pariisin varapormestari  Emmanuel Gregoire  kertoo, että palomiehet yrittävät pelastaa Notre Damen mittaamattoman arvokkaita taideteoksia.
 Pariisin pormestari  Anne Hidalgo  vahvisti myöhemmin, että useita merkittäviä taide-esineitä onnistuttiin pelastamaan.
 21.25:  Poliisi evakuoi Paris’ Ile de la Cité -saaren, jolla Notre-Dame sijaitsee.
 22.00:  Palo on levinnyt pohjoiseen kellotorniin, mutta tuli saadaan sammutettua. Palomiehet ovat aloittaneet sammutustyöt katedraalin sisällä.
 23.20:  Sammutustöihin osallistuu 400 palomiestä.
 00.05:  Palopäällikkö  Jean-Claude Galletin  mukaan kaksi kolmasosaa kirkon katosta on tuhoutunut. Yksi palomies on loukkaantunut vakavasti sammutustöissä.
 00.15:  Pariisin syyttäjänvirasto kertoo, että paloa tutkitaan onnettomuutena. Tuhopolttoa tai terrorismiin liittyviä motiiveja ei toistaiseksi epäillä palon syyksi.
 00.35:  Presidentti Macron on luvannut korjata Notre Damen katedraalin. Palopäällikkö Galletin mukaan operaatio on siirtynyt jälkisammutusvaiheeseen. Palomiehet jatkavat rakennuksen jäähdyttämistä yön yli.
 10.45:  Pelastuslaitoksen tiedottaja mukaan koko tulipalo on täysin sammutettu.
 Lue myös:
 Katso erikoislähetys Notre Damen katedraalin palosta – Yle seuraa hetki hetkeltä: "Tuntuu, että jotain minusta kuoli kirkon mukana"
 Tällainen on pahasti vaurioitunut Notre Dame – Victor Hugon romaani pelasti katedraalin jo 1800-luvulla
 Notre Damen katedraali rapistuu, hirviöpatsaat putoavat pian alas katolta – yksityisiltä yritetään kerätä sata miljoonaa remonttiin
 Johtajat eri puolilta maailmaa esittävät Ranskalle pahoittelunsa Notre Damen palosta
 Toimittajalta: Päivä Pariisissa valkenee tuhkanharmaana
 Kuvat näyttävät Notre Damen tulipalon dramaattiset hetket: Ikonisen maamerkin tuhoutuminen järkytti Pariisia

Katto ja torni sortuivat reilun tunnin kuluttua hälytyksestä – Näin Notre Damen suuri tulipalo eteni


Summary: Tulevat päivät ovat tavanomaista lämpimämpiä, mutta öisin on kylmää.

Aurinkoinen ja tavanomaista lämpimämpi sää jatkuu edelleen pääsiäisen alla. Tänään lämpötila saattaa kohota kevään tähän mennessä korkeimpiin lukemiin. Salossa lämpötila kohosi iltapäivällä vähän kolmen jälkeen 16,1 asteeseen. Se on kevään toistaiseksi ylin lukema.
 Huomenna maan länsiosissa voidaan mitata taas 15 asteen lukemia, paikoin ehkä ylikin. Maan itäosasta pohjoiseen ulottuvalla alueella on viileämpää ja ylä- sekä keskipilvisyys on runsaampaa.
 Torstaina lämpötilat voivat kohota edelleen, korkeimmillaan voidaan hipoa jopa 17 astetta maan länsiosissa. Päivä on idässä ja pohjoisessa keskiviikkoa aurinkoisempi.
 – Pääsiäisviikonlopun sää näyttää sekin pääosin aurinkoiselta, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 Viikonloppuna päivän ylimmät lämpötilat voivat jäädä muutaman asteen aiempia päiviä alemmiksi.
 Pohjoisessa Suomessa saattaa sunnuntaina sataa vettä. Myös torstain ja perjantain välisenä yönä pohjoisessa voi tulla pientä sadetta.
 Tyypilliset ajankohdan ylimmät päivälämpötilat ovat eteläisessä Suomessa 8 asteen tuntumassa, joten sää on tavanomaista lämpimämpää. Tulevat yöt ovat kuitenkin kylmiä.
 Kuivan sään takia ruohikkopalovaroitus on voimassa Ahvenanmaalla ja Varsinais-Suomessa.
 Katso  tarkemmat säätiedot Ylen sääsivuilta .
 Lue myös

200 000 hanhea ahmii Suomen peltoja tyhjiksi matkallaan Venäjälle: "Tundralla ei ole ruokaa tarjolla"
 Mikä on elinaikasi lämpimin päivä kotiseudullasi? Anna syntymäaikasi ja koneemme kertoo sen sekä monta muuta sääknoppia

Tavanomaista lämpimämpi sää jatkumassa pääsiäiseen asti – torstaina lämpötila voi hipoa +17 astetta


Summary: Keskusta putosi yhdessä yössä takaisin samaan kuoppaan, josta se Juha Sipilän johdolla kaivautui ylös kevään 2015 vaaleissa, politiikan toimittaja Pekka Kinnunen arvioi.

Viime vuosikymmenet ovat olleet keskustalle vuoristorataa. Vanha valtapuolue on ponnistanut kolme kertaa oppositiosta takaisin pääministeripuolueeksi ja sukeltanut sitten jälleen takaisin syvyyksiin.
 Juha Sipilälle  totuuden hetki valkeni viimeistään kuluneen talven aikana.
 Pääministerin haastattelutunti radioitiin tammikuun viimeisenä sunnuntaina pakkasen kourissa kärvistelleestä Oulusta. Pääministeri Sipilä saapui haastattelupaikalle hyvissä ajoin. Hän halusi purkaa haastattelijoille pahaa oloaan.
 Maahanmuuttokeskustelu vei Sipilästä mehut
 Erityisesti Oulussa tilanne oli kärjistynyt, kun kaupungissa oli paljastunut alaikäisiin tyttöihin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä. Niistä epäiltiin turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia.
 Sipilä oli joutunut myrskyn silmään syksyn 2015 maahanmuuttokriisin aikaisista puheistaan. Sipilä oli silloin tarjonnut Kempeleen-kotiaan turvapaikanhakijoiden käyttöön.
 Perussuomalaisten vyöryttämäksi joutunut Sipilä halusi selittää, että hän oli tarjonnut kotiaan tietylle turvapaikanhakijaperheelle, joka oli joutunut kristittyinä muslimimaassa hengenvaaraan, kun perhe oli auttanut länsimaalaisia avustustyöntekijöitä.
 Selitykset eivät Sipilää enää pelastaneet.
 Pääministerikaudella Sipilän syntilistaa olivat kasvattaneet monet vaikeat päätökset, mutta tulikiven katkuinen maahanmuuttajakeskustelu kotikentällä katkaisi kamelin selän.
 Eduskuntavaaleissa perussuomalaiset nousivat lähes suurimmaksi puolueeksi, keskusta koki nöyryyttävän murskatappion ja Sipilän oma äänimäärä Oulun vaalipiirissä lähes puolittui.
 Pääsiäisen piinaviikon aluksi Sipilä teki ratkaisunsa. Tunteellisessa blogi-viestissään Sipilä ilmoitti, että keskusta ansaitsee uuden alun ja hän jättää puoluejohtajan tehtävän syyskuun ylimääräisessä puoluekokouksessa.
 Sipilä palautti keskustan pääministeripuolueeksi
 Sipilä nousi keskustan johtoon kesällä 2012 politiikan tuoreena kasvona. Yritysmaailmassa menestynyt Sipilä oli ensimmäisen kauden kansanedustaja, jossa hänen tukijansa näkivät keskustan uuden toivon.
 Matti Vanhanen  oli jättänyt kesken toisen pääministerikautensa keväällä 2010, eikä kesällä 2010 keskustan uudeksi puheenjohtajaksi ja pääministeriksi noussut  Mari Kiviniemi  pystynyt enää estämään kevään 2011 vaalikatastrofia.
 Sipilä kirjoitti blogissaan, että puheenjohtajat ja varsinkin pääministeri kuluvat nopeasti puolueensa keulakuvina.
 Keskustan johtajista  Esko Aho  kesti keulassa kymmenkunta vuotta,  Anneli Jäätteenmäki  joutui sivuun nopeasti, Matti Vanhanen kesti seitsemän vuotta, Mari Kiviniemi kului kahdessa vuodessa ja Sipilä jatkoi puoluejohtajana seitsemän vuotta.
 Sipilän jäljiltä keskusta on heikossa hapessa
 Puheenjohtajan valinnalla keskusta valitsee suuntansa 2020-luvulle. Vaalitappion ja perusporvarihallituksen kokemusten pohjalta ei olisi yllätys, jos uusi suunta merkitsisi ainakin loivaa käännöstä vasemmalle ja keskustan sosiaaliradikaalin perinnön elvyttämistä.
 Sipilän läheisimmät hengenheimolaiset löytyvät keskustan pian entisestä ministeriryhmästä.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berner  jatkaa talouselämässä, maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  ja elinkeinoministeri  Mika Lintilä  saivat jatkovaltakirjan eduskuntaan, mutta ympäristöministeri  Kimmo Tiilikainen  jäi keskustalle vaikeassa Helsingin vaalipiirissä rannalle.
 Sipilän seuraajaksi tarjolla kokeneita ehdokkaita
 Ministeriryhmän kokeneemmasta päästä kunta- ja reformiministeri, 55-vuotias  Anu Vehviläinen  voisi olla yksi vaihtoehto Sipilän seuraajaksi, mutta haluaako Vehviläinen lähteä mukaan kisaan? Savo-Karjalan vaalipiiristä uudelleen eduskuntaan valittu Vehviläinen olisi turvallinen valinta puoluejohtajaksi.
 Sipilän vahvimpana seuraajaehdokkaana pidetty perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  tuurasi Sipilää menestyksellisesti jo MTV3:n puheenjohtajatentissä. 35-vuotiaan Saarikon perheeseen odotetaan kuitenkin syksyllä toista lasta, joten puheenjohtajavalinta osuu hieman vaikeaan aikaan.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  on yksi vaihtoehto uudeksi puoluejohtajaksi, jos hän lähtee tosissaan taistelemaan tehtävästä. Uudeltamaalta eduskuntaan yli 10 000 äänellä valittu 45-vuotias Kaikkonen on ollut jo pitkään keskustan nousevia tähtiä, mutta hän sai takkiinsa tahran Nuorisosäätiön vaalirahaselvittelyissä.
 Keskustan varapuheenjohtajista vahvassa nosteessa ovat kansanedustajan paikkansa uusineet 45-vuotias  Hannakaisa Heikkinen  Savo-Karjalasta ja 31-vuotias  Katri Kulmuni  Lapista. Heikkinen nousi räväkästi esille eduskunnan sote-kiistoissa.
 Eduskuntaan valittiin nyt ennätysmäärä naisia. Myös keskustan puheenjohtajakisassa naiset ovat laajasti eturivissä.
 Lisää aiheesta :
 Juha Sipilä jättää puheenjohtajan tehtävät, ei halua tulla tänään median eteen – Katso, miten puoluesihteeri kommentoi Sipilän eroa
 Kaikkonen harkitsee keskustan puheenjohtajuutta, Orpo ruoti PS:n vaalituloksen vaikutuksia – Yle seurasi päivän hallituskiemuroita hetki hetkeltä
 Tästä pääset lukemaan Juha Sipilän blogin, jossa hän ilmoittaa erostaan

Analyysi: Sipilä jätti uppoavan laivan – löytyykö keskustan uusi suunta piirun verran vasemmalta?


Summary: Haamuautot vääristävät Suomen tiekannasta kertovia tilastoja.

Liikenne- ja viestintävirasto Traficom on huolissaan käyttöikänsä loppuun tulleiden autojen hävittämisestä.
 Traficomin mukaan osa autoista voi päätyä epävirallisten romuttamoiden pihoille, jolloin romutukseen jääneestä autosta ei välttämättä anneta asianmukaista romutustodistusta.  Todistuksen puuttuessa  ajoneuvo jää haamuilemaan Traficomin ajoneuvorekisteriin, vaikka todellisuudessa auto ei olisikaan enää käytössä. Lisäksi rekisteriin voi jäädä kummittelemaan ajoneuvoja, jotka on myyty Euroopan Unionin ulkopuolelle.
 – Asiassa huolestuttaa se, että yli kaksi vuotta liikennekäytöstä poistettuna olleiden autojen määrä on lisääntynyt vuodessa yli sadalla tuhannella. Se voi kertoa siitä, että osaa näistä ajoneuvoista ei ole ehkä kierrätetty asianmukaisella tavalla. On huolestuttavaa, jos haamuautomassa jatkaa kasvuaan, sanoo Liikenne- ja viestintäviraston Traficomin kehityspäällikkö  Markku Erkheikki.
 Vuoden 2018 lopussa yli kaksi vuotta liikennekäytöstä poistettuja ajoneuvoja oli yhteensä 908 031 kappaletta, joista vajaa puolet oli henkilö- ja pakettiautoja.
 Tilastoissa roikkuvat haamuautot ovat ongelmallisia ympäristön lisäksi tilastojen kannalta, sillä ne vääristävät esimerkiksi  Suomen autokannasta  kertovia tietoja.
 Myös auton omistajalle voi seurata yllätyksiä, jos auton on jättänyt romuttamolle, jonka kautta tieto romutuksesta ei kulkeudu Traficomiin.
 – Voi seurata tilanne, että vastuut ja maksut kuten ajoneuvovero jatkavat edelleen kertymistään omistajalle, Erkheikki sanoo.
 Oikea kierrätys on ympäristöteko
 Ajoneuvon oikeanlainen kierrätys virallisten romuttamojen kautta on myös ympäristön kannalta hyvä vaihtoehto.
 – Romutoimialalla on kirjavia erilaisia toimijoita, jotka hakevat ihmisten pihoilta pyynnöstä autonraatoja romutettavaksi ja sitten myyvät niitä romurautana eteenpäin. Niitä ei välttämättä kierrätetä ympäristönkään kannalta oikein, Erkheikki kertoo.
 Suomessa  auton viimeisellä haltijalla  on velvollisuus toimittaa pysyvästi käytöstä poistettu  auto kierrätykseen . Ajoneuvon valmistaja tai maahantuoja on puolestaan velvollinen järjestämään käytöstä poistuville ajoneuvoille asianmukainen kierrätys. Tästä toiminnasta vastaa Suomen Autokierrätys Oy, jonka kautta asiat etenevät varmuudella oikein Traficomin rekistereihin.
 Asia mietityttää myös Suomen rajojen ulkopuolella.
 – Käytöstä poistettujen autojen oikeanlaista käsittelyä on pyritty parantamaan koko EU:n tasolla, joten yhteistä huolta on laajemminkin, Erkheikki toteaa.

Romutustodistuksen puuttuminen voi tuoda yllätyslaskun – Traficom: kierrätä autosi oikein


Summary: Tapahtumassa esitetään Wolfgang Amadeus Mozartin säveltämä Requiem-teos.

Turun tuomiokirkko järjestää keskiviikkoiltana kello 21.30 hyväntekeväisyyskonsertin Notre Damen pahoin palaneen katedraalin hyväksi. Konsertin tuotto osoitetaan lyhentämättömänä katedraalin maailmanlaajuiseen uudelleenrakennusrahastoon.
 Turun tuomiokirkossa esitetään  Wolfgang Amadeus Mozartin   Requiem  tulipalossa pahoin vaurioituneen Pariisin Notre Damen katedraalin hyväksi.
 Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymän mukaan muusikot esiintyvät tapahtumassa korvauksetta.
 Pro Notre Dame -konsertin suojelijana toimii arkkipiispa  Tapio Luoma , joka on myös konsertissa läsnä.
 20 euron hintaisia pääsylippuja myydään kirkon ovella puoli tuntia ennen tapahtuman alkua eli keskiviikkona kello 21 alkaen.

Turun tuomiokirkko järjestää hyväntekeväisyyskonsertin pahoin palaneen Notre Damen hyväksi


Summary: Monet matkailijat tarkistavat nyt majapaikoissaan, että palovaroittimet ovat varmasti toiminnassa.

Levillä tutkitaan viime perjantaina palaneen hirsirakennuksen raunioita surullisissa tunnelmissa. Kolmen nuoren kuolema ei ole kovin tavallinen tapahtuma edes kaikenlaista pahaa todistaville poliiseille.
 Vanhemman konstaapelin  Mika Brännaren  mukaan vastaava tulipalo sattui Levillä kymmenkunta vuotta sitten.
 Erityisesti onnettomuudet pysäyttävat silloin, kun uhreina on lapsia. Siihen ei totu koskaan.
 – Jos sanoo, että tottuu, niin sitten on liian kylmäkiskonen näihin hommiin. Eihän siihen voi tottua.
 Vanhempi konstaapeli Mika Brännare eristää palopaikkaa sivullisilta Sauli Antikainen / Yle
 Matkailijat ovat huomanneet uutiset Levin palosta, ja niistä on puhuttu myös lasten ja nuorten kanssa. Somerolta Leville matkannut  Miia Pohjankylä-Palander  sanoo, että jonkun verran asiaa on käyty läpi myös matkaseurueen nuorimpien kanssa, eikä palo ole aiheuttanut suurempaa huolta nuorissa.
 – Meidän nuorten kanssa ollaan asiasta juteltu, ja he on itse lukenut tästä uutisia. Ne jotenkin vaan ajattelee elämää niin, että nämä on ikäviä sattumia, mitä voi tulla, mutta en minä ole osannut sen enempää pelätä tätä tilannetta.
 Alisa Palander  pitää paloa surullisena ja ikävänä sattumana.
 – Sai se tietenkin miettimään. Tosi surullinen uutinen, mutta ikäviä sattumia ne onnettomuudetkin on, että ei niille oikein mitään voi.
 Somerolta Leville matkanneet Miia Pohjankylä-Palander ja Alisa Palander sanovat, että  palo ole aiheuttanut suurempaa huolta. Sauli Antikainen / Yle
 Suru-uutinen koskettaa ihmisiä Levillä ja muallakin Suomessa, mutta se myös muistuttaa turvallisuudesta ja mahdollisista riskeistä. Raumalainen  Raili Vainio  tarkisti mökin palovaroittimet, kun hän tuli palon jälkeen Leville lomailemaan.
 – Toki mökissä katsotaan, että onko pellit auki ja onko varmasti kaikki tulet sammuksissa. Ja nämä palovarottimet tietenkin.
 Porilaisella  Sirpa Rahkosella  puolestaan oli hieman pidempi tarkistuslista.
 – Asun nyt yläkerroksessa ja pohdin, että mitä ensin laitan jalkaan ja mihin hyppään parvekkelta. Kävin parvekkeella ja katsoin, että tuossa on lumikasa, hyppään sinne, jos tulipalo tulee. Kyllä se teki varovaisemmaksi. Ikävä kyllä surullisten tapahtumien kautta me opitaan kaikennäköistä.
 Raumalainen Raili Vainio ja porilainen Sirpa Rahko tarkistivat muun muassa palovaroittimen kunnon tullessaan Leville tuhoisan tulipalon jälkeen. Sauli Antikainen / Yle
 Lue lisää
 Ystävät hyvästelivät Levin mökkipalossa kuolleet nuoret kirjeillä, jotka he jättivät tyhjiin pulpetteihin – "Tänään on itketty paljon"
 Levin tulipalon kuolonuhrit olivat pyhtääläisiä nuoria – koulu järjestää kriisiapua ja suruliputuksen, kirkossa hartaus
 Levin palon kuolonuhrit ja selviytynyt olivat alaikäisiä sisaruksia
 Levin tulipalossa kuolleet kolme ihmistä olivat saman perheen jäseniä – yksi pelastui

Levin tulipalo sai matkailijat kiinnittämään huomiota turvallisuuteen – "Tuossa on lumikasa, hyppään sinne, jos tulipalo tulee"


Summary: Vaalitulos tuskin tuo äkkikäännöstä Suomen suuntaan EU:ssa. Hyvin pedattua puheenjohtajuuttakin on vaikea sössiä, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Pohjoisessa Euroopassa on parin viime vuoden aikana rikottu ennätyksiä hallituksen muodostamiseen kuluvassa ajassa vaalien jälkeen. Alankomaissa vierähti 225 päivää, Saksassa 136 ja viimeksi Ruotsissa 124.
 Kimurantteja neuvotteluita on ennakoitu Suomeenkin. Eduskuntavaaleissa yksikään puolue ei päässyt yli 20 prosentin kannatuksen.
 Kansan tahto  jäi monitulkintaiseksi. Hajonta on tuttua muistakin maista. Perinteisen keskustaoikeiston ja -vasemmiston kannatus laskee. Ääniä keräävät kansallismieliset populistit ja heidän vastavoimakseen asettuneet vihreät ja muut liberaalipuolueet.
 Alankomaiden, Saksan ja Ruotsin tapauksissa hallitusneuvotteluita pitkitti se, että jokaisessa niistä vaaleissa pärjäsi hyvin kansallismielinen populistipuolue, jonka kanssa perinteiset keskilinjan valtapuolueet eivät halunneet ryhtyä yhteistyöhön.
 Suomen perussuomalaiset  ei ole muiden puolueiden suhteen yhtä paitsiossa kuin esimerkiksi ruotsidemokraatit. Se on jo ollut hallituksessa, joskin  Timo Soinin  eikä  Jussi Halla-ahon  alaisuudessa. Silti tasaisen tuloksen ja muiden puolueiden kannalta hankalan populistipuolueen yhdistelmä voi venyttää neuvotteluita Suomessakin.
 Entä sitten? Suomi aloittaa EU:n puheenjohtajamaana heinäkuun alussa. Virkamieslähteiden mukaan olisi puheenjohtajuuden kannalta suotavaa, että hallitus olisi koossa kesäkuun alkuun mennessä. Siten mahdolliset ummikkoministerit ehtisivät käydä ministerineuvoston kokouksissa vielä kesäkuussa ennen kuin joutuisivat itse johtamaan niitä.
 Isompia hankaluuksia olisi luvassa, jos uusi hallitus saataisiin kasaan vasta heinäkuun puolella. Siinä tapauksessa puhetta johtaisivat alkuvaiheessa nykyisen toimitusministeristön väistyvät ministerit.
 Puheenjohtajuuden sisältö  on aikataulua pienempi murhe. Tärkeimmät kysymykset tulevat puheenjohtajalle ulkoa annettuina riippumatta siitä, mitkä puolueet puheenjohtajamaan hallituksessa istuvat.
 Suomelle yksi näistä isoista asioista on esimerkiksi EU:n rahankäyttö vuosille 2021–2027. Tämä monivuotinen rahoituskehys on unionin perinteinen kiistakapula. Unionin varsinaista murheenkryyniä eli Britannian eroa lykättiin juuri viime viikolla lokakuun loppuun eli Suomen kauden keskelle.
 Suomella on toki myös omia tavoitteita, joita se haluaa pitää esillä puheenjohtajakaudella. Näistä  on puhuttu  jo aiemmin parlamentaarisesti kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Uuden hallituksen ei tarvitse heti ensitöikseen lyödä pöytään uutta puheenjohtajuuskauden ohjelmaa.
 Siitä huolimatta uudellakin hallituksella  pitää olla EU-linjaus siitä, miten se ylipäätään suhtautuu Euroopan yhdentymiseen. Linjauksen sisältö riippuu siitä, mitkä puolueet hallitukseen päätyvät.
 On todennäköistä, että suurin niistä on SDP. Puolueen linjausten perusteella näyttäisi, että kovin jyrkkää suunnanmuutosta Suomen EU-politiikkaan ei sovi odottaa.
 Antti Rinne  oli  Stubbin  hallituksen valtiovarainministerinä keväällä 2015, kun Kreikalle puuhattiin kolmatta tukipakettia. Hänen ajamansa linja ei ollut sen löyhempi suhteessa eurooppalaiseen yhteisvastuuseen kuin sitä edeltäneen hallituksen, tai nyt väistyvän joukkueen.
 Rinteen edeltäjä Jutta Urpilainen  neuvotteli "vakuudet" eli tuottojenvaihtosopimukset Kreikan ja Espanjan hätälainoihin.
 Nyt SDP korostaa tuoreimmassa  EU-linjapaperissaan , että "jokaisella jäsenmaalla on vastuu omasta talouspolitiikastaan". Teksti ei kovin paljon poikkea nykyisen hallituksen EU-linjauksesta.
 Selvä ero löytyy lähinnä siitä, että SDP:n mielestä EU:n pitäisi vahvistaa sosiaalista ulottuvuutta eli yhteistä sääntelyä esimerkiksi työehdoissa ja palkoissa. SDP:n mukaan EU:n pitäisi seurata esimerkiksi vähimmäisturvan riittävyyttä jäsenmaissa ja sanktioida niitä, joilla se ei ole riittävää.
 Suomen väistyvä hallitus  ei ole sosiaalisesta ulottuvuudesta innostunut, eikä innostu kokoomuskaan. Kirjausten päätyminen sellaisinaan tulevaan hallitusohjelmaan lienee epätodennäköistä.
 Näkyvimmän merkkinsä Suomen EU-politiikkaan pääministeri Rinne pääsisi painamaan valitsemalla Suomen seuraavan komissaarin. Urpilainen voi olla vahva ehdokas ensimmäiseksi naiskomissaariksi 24 vuoden jäsenyyden jälkeen.
 Lue lisää:
 Maailman reaktiot Suomen vaalitulokseen – "Politiikka on pirstaloitunut, suomalaiset protestoivat"
 Analyysi: Suomen suunta on hakusessa – SDP:n muutos ja perussuomalaisten protesti tuskin mahtuvat samaan hallitusbussiin
 Halla-aho sovittelevana: Olemme valmiita kompromisseihin – myös maahanmuuttopolitiikassa

Analyysi: Eurooppa ei pysähdy vaikka suomalaispoliitikot jämähtäisivätkin riitelemään hallituksensa kokoonpanosta


Summary: Brasilian presidentti Jair Bolsonaro on ajanut Amazonin sademetsäalueiden avaamista muun muassa maataloudelle.

New Yorkissa sijaitseva The American Museum of Natural History (AMNH) on perunnut tilaisuuden, jossa oli tarkoitus luovuttaa ”Vuoden henkilö” -palkinto Brasilian kiistellylle johtajalle  Jair Bolsonarolle .
 Brasilialais-yhdysvaltalainen kauppakamari palkitsee vuosittain järjestettävässä tilaisuudessaan henkilöitä, joiden on katsottu edistävän maiden välisiä talous- ja diplomaattisuhteita.
 Maailman kuuluisimpiin luonnontieteen museoihin kuuluva AMNH joutui rajun arvostelun kohteeksi, kun se kertoi järjestävänsä kauppakamarin tilaisuuden museossaan, kertoo muun muasssa  BBC .
 Lukuisat tutkijat ja tiedemiehet ilmoittivat lopettavansa yhteistyön maineikkaan museon kanssa, mikäli se ei peru seremonioiden järjestämistä tiloissaan.
 Äärioikeistolainen Bolsonaro on ajanut Amazonin sademetsäalueiden avaamista muun muassa maataloudelle. Hän on myös kehottanut maattomia kansalaisia  ottamaan hallintaansa alkuperäiskansojen maita , joista suuri osa on ollut luonnonsuojelualueita.
 Viikko sitten antamassaan radiohaastattelussa Bolsonaro totesi haluavansa Yhdysvallat mukaan kehittämään Amazonin aluetta.
 Kauppakamaritilaisuuden järjestämistä vastustaneiden mukaan Bolsonaron ajama ympäristöpolitiikka ei vastaa museon arvoja.
 Muun muassa ympäristöjärjestö Greenpeace on kuvaillut Bolsonaroa ”uhkaksi Brasilian ekosysteemille.” New Yorkin pormestari  Bill de Blasio  on puolestaan luonnehtinut presidenttiä ”erittäin vaaralliseksi ihmiseksi.”
 AMNH ilmoitti maanantaina peruneensa tilaisuuden. Museon mukaan sen tilat eivät ole ”optimaalinen paikka" seremonian järjestämiselle.
 Tilaisuus on määrä järjestää nyt toisissa tiloissa. Presidentti Bolsonaro ei ole toistaiseksi kommentoinut asiaa.
 Aiheesta lisää.
  Museum cancels event honouring Brazil's Jair Bolsonaro
 Amazonin metsien hakkuut kasvavat rajusti, syynä lisääntyvä lihankulutus – lähes kaikki hakkuut laittomia

Maailman kuuluisimpiin lukeutuva luonnontieteen museo perui Bolsonaron kunniaksi järjestetyn tilaisuuden


Summary: Notre Damen luona haastatelluilla ranskalaisilla on vahva halu auttaa kirkon uudelleenrakennuksessa.

Espanjalainen  Irene Gil Alarcon  ihaili perheensä kanssa Notre Damen katedraalissa lasimosaiikki-ikkunoita maanantai-iltana noin seitsemältä Pariisin aikaa.
 Katedraali oli rauhallinen ja hämärä, tunnelma oli kuin "historiallisissa katedraaleissa usein on".
 – Vartijat tulivat yhtäkkiä sanomaan, että pitää lähteä, mutta he eivät kertoneet miksi. He sanoivat vain, että on hätätilanne, Gil Alarcon kertoo.
 Ihmiset lähtivät välittömästi ulos. Kirkko tyhjeni Gil Alarconin mukaan muutamassa minuutissa.
 – Koska ei ollut savua eikä tulta, emme yhtään aavistaneet mistä on kyse.
 Palomiehet työskentelivät Notre Damella koko tiistain, koska palaneessa katedraalissa oli vielä riskipaikkoja. Jorne Van Damme
 Gil Alarconille selvisi vasta myöhemmin, millaisessa vaaratilanteessa hän oli ollut. Siksi hän palasi vielä tiistaina ottamaan kuvia ja tekemään kännykkävideota Notre Damesta perheensä kanssa.
 – Tämä on tunteellista minulle, koska olimme aikeissa nousta torniin. Emme ehtineet nousta, ja oli vain minuuteista kyse, että olisimme menneet torniin, Gil Alarcon kertoo.
 "Kaikkien pitäisi auttaa"
 Pariisin keskustan kadut olivat koko tiistain tukossa, kun ranskalaiset ja turistit saapuivat suurin joukoin hiljentymään, katsomaan tuhoja ja ottamaan katedraalin rauniosta kuvia.
 – Katsoin kuvia eilen koko illan televisiosta. Tämä on nyt pariisilaisille kuin pyhiinvaelluskohde. Ruuhkat näillä kaduilla eivät varmasti lopu ihan pian, muutaman metropysäkin päästä työpaikaltaan Notre Damelle tullut  Roman Pinault  sanoi.
 Roman Pinault uskoo, että Notre Damen jälleenrakentaminen voi yhdistää taas ranskalaisia. Jorne Van Damme
 Hänen mielestään Notre Damen tuho voi jopa yhdistää ranskalaisia. Viime kuukausina niin kutsutut keltaliivit ovat kapinoineet presidentti  Emmanuel Macronia  vastaan, ja kansa on voimakkaasti jakautunut.
 – Notre Dame tarkoittaa nyt surua – symbolia sille, että rakastamamme sivilisaatio häviää yhtäkkiä tuhkana ilmaan. Jokin, jota haluaisi suojella, yhtäkkiä vain häviää.
 – Ehkä ymmärrämme nyt keltaliivejäkin paremmin. Kun menettää jotain joka häviää, Pinault pohtii.
 Ranskan keltaliivit ovat osoittaneet mieltään monesta syystä, mutta heitä yhdistää  eräänlainen muutosvastarinta .
 Maanantai-iltana Notre Damen paloa kokoontui katsomaan kaikkialta maailmasta tulleita ihmisiä, jotka lauloivat yhdessä ja pitivät toisiaan kädestä.
 – Se oli liikuttavaa. Kulttuurissamme ja maassamme on yksi asia, joka on meille tärkeä, eri syistä itse kullekin, Pinault sanoo.
 Notre Damen vanha jykevästä tammesta tehty katto paloi kokonaan. Viranomaisten mukaan tuli saattoi saada alkunsa rakennustelineistä. Jorne Van Damme
 Macron ilmoitti  heti maanantaina , että Notre Dame rakennetaan uudelleen.
 Esimerkiksi miljardöörit  Bernard Arnault  ja  Francois-Henri Pinault  lahjoittavat yhteensä 300 miljoonaa euroa jälleenrakennukseen, öljy-yhtiö Total sata miljoonaa. Tiistai-iltaan mennessä lahjoituksia oli kertynyt jo noin 700 miljoonaa euroa.
 Nizzalainen Romane Loison otti Notre Damen rauniosta kuvia. Hänen mielestään kirkko symboloi Ranskaa. Jorne Van Damme
 Notre Damen raunoita katsomassa oli myös paljon nuoria ranskalaisia, jotka haluavat auttaa katedraalin rakentamisessa.
 Nizzalaisen  Romane Loisonin  mielestä on tärkeää, että katedraali rakennetaan uudestaan, koska ranskalaisuuskin on nyt vaurioitunut.
 – Notre Dame edustaa Ranskaa. Kun se rakennetaan uudelleen, niin se on tavallaan uusi Ranska, Loison sanoi.
 Kuvassa keskellä neljäntenä oikealta seisova Côme tuli kavereidensa kanssa rukoilemaan Notre Damen puolesta tiistaina. Hänen tuttavapiirissään kaikki aikovat auttaa katedraalin tuhojen korjaamisessa. Jorne Van Damme
 Lue myös:
 Katto ja torni sortuivat reilun tunnin kuluttua hälytyksestä – Näin Notre Damen suuri tulipalo eteni
 Pelastuspäällikkö: Notre Damen katedraalin palon torjuntaa on lähes mahdotonta harjoitella
 Kuvat näyttävät Notre Damen tulipalon dramaattiset hetket: Ikonisen maamerkin tuhoutuminen järkytti Pariisia

"Se oli minuuteista kiinni" – Irene Gil Alarcon aikoi kiivetä Notre Damen torniin, kun vartijat tulivat


Summary: Kirkon suojissa suomalaiset ovat vaihtaneet kihloja ja vaikuttuneet arkkitehtuurista ja musiikista.

Notre Damen katedraalin palo Pariisissa on herättänyt suomalaisissa vahvoja tunteita. Maanantai-iltana alkaneessa palossa Pariisin historiallinen maamerkki vaurioitui pahoin.
 Ylen A-studio keräsi tiistaina muistoja suomalaisilta. Kirkkorakennus on ollut merkityksellinen niin interreilaajille, nuorille rakastavaisille kuin Ranskassa pysyvämmin asuvillekin.
 Notre Dame -muistoja au pair -vuodeltani 1992. Työskentelin Pariisissa myös v. -97, joten Notre Dame kuuluu kiinteästi ”minun Pariisiini”. Tuula Kuoppala
 Interreilaajia ja kielimatkalaisia: "Olimme 16 ja tuntui, että astuimme taianomaiseen maailmaan"
 "Äitini oli ranskanopettaja, ja kun lähdin Euroopan halki kulkeneelle interrail-reissulleni neljäkymmentä vuotta sitten, jouduin vannomaan, että käyn katsomassa Pariisin tärkeimmät nähtävyydet.
 Oli pyhäpäivä, ja Notre Damessa sattui olemaan jonkinlainen kenraalinharjoitus. Kuorossa oli varmaan sata laulajaa, ja sinfoniaorkesteri säesti. Kun oven avasin, huumaava musiikki tunkeutui sielun joka sopukkaan. Se soi korvissani vieläkin, ja on paljon vaikuttanut omaan musiikin tekemiseeni." -Masi Luoma
 "Ihkaitte otettu kuva 1980-luvun alun interreilmatkalta. Muistikuva on että kirkon valaistus oli älyttömän voimakas. Mustat reunukset sopinevat tunnelmaan." Pasi Grönqvist
 "Vuonna 2002 emme päässeet kirkkoon sisälle lainkaan, koska siellä olikin menossa pappisvihkimys. Niinpä sitten siirryimme torneihin tutustumaan niihin. Siellä ehdimme hetken ihmetellä, että miksi vahtimestareilla on kaikilla korvatulpat, kunnes kirkon 14-metriset kellot alkoivat yhtäkkiä soimaan. Melu on melkoinen, kun ne soivat siinä muutaman metrin päässä." -Tomi Kaartama
 "Elämäni ensimmäinen yksin tehty ulkomaanmatka oli kielimatka Englantiin, mistä teimme päiväretken Pariisiin. Olimme 16-vuotiaita. Seinen-risteilyllä Pariisi lumosi ja hiljensi koko ryhmän, etenkin majesteettinen Notre Dame iltavalaistuksessa. Silloin tuntui, kuin olisi astunut taianomaiseen aikaan ja maailmaan. Nuoruus oli alkanut ja Euroopan sydän näyttäytyi ikiaikaisuudessaan, kauneudessaan ja henkisyydessään. Se oli ennen kaikkea voimakas, sielullinen kokemus. Notre Damen palo oli lohdutonta ja järkyttävää. Euroopan sydämen palo." -Jaana Kulo, äidinkielenopettaja
 Rosa Larsson
 "Kesä 1975, Interrail. Ikää 18 ja abivuosi edessä. Ensimmäistä kertaa suuressa maailmassa. Yksi kohteista Notre Dame. Kuoro harjoitteli kirkossa, laulu kaikui upeasti. Upea rakennus ja tunnelma. Muisto on vieläkin elävä." -Esa Malm
 "Vuosi 1986 ja interrail." -Tuija Pelli Tuija Pelli
 Kihloja Notre Damessa: "Pujotimme sormukset toistemme sormiin kyynelsilmin ja olimme kihloissa"
 "Olimme syksyllä 1991 puolisoni kanssa Interreilaamassa kuukauden ja olimme lähtiessämme ottaneet uudet kihlasormukset mukaan matkaan. Alkumatkan sormukset matkustivat kaulaketjuissa.
 Pariisissa sitten menimme Notre Dameen, jossa vaihdoimme kihlat 1.9.1991 ikimuistoisissa tunnelmissa. Onneksi laivat ja junat olivat aikataulussa, olihan päivämäärä kaiverrettu valmiiksi sormuksiin!" -Timo Tepponen
 "Menimme mieheni kanssa kihloihin Notre Damen pihalla 6.11.2010. " -Minna Viitasaari
 "Tässä on kuva vuodelta 2014, jolloin vielä Pont Des Arts sillan kaiteessa olivat lukot paikoillaan. Syksy oli pitkällä, meillä räntää ja Pariisissa hienot ulkoilukelit." Tarja Väyrynen
 "Notre Dame on minulle niin henkilökohtainen ja merkityksellinen paikka, että tieto sen tuhoutumisesta tuntui musertavalta. 24.1.2009 astelimme poikaystäväni kanssa sisään Notre Damen katedraaliin iltamessun jo alettua. Istuimme takariviin ja kuuntelimme kaunista latinankielistä laulua. Tunnelma oli ajaton ja kaunis. Koimme hetken tulleen ja kaivoimme esiin kihlasormukset, jotka olimme tuoneet mukanamme Suomesta. Pujotimme sormukset toistemme sormiin kyynelsilmin ja olimme kihloissa. Myöhemmin astuimme ulos Pariisin iltaan jalat vapisten ja päät pilvissä. Emme koskaan unohda tuota iltaa." -Riikkaliisa Vickholm
 Säkkijärven polkkaa kuoronjohtajan frakin taskussa
 "Olin Notre Damen kirkossa yliopistomme kuoron kanssa esiintymässä vuonna -98. Kyseessä oli sunnuntaimatinea ja esiinnyimme kirkkosalin keskellä olevalla marmoriportaikolla. Katedraaliakustiikka oli uskomaton! Keskityimme tiukasti kuoronjohtajamme viittilöintiin, jotta pitkä jälkikaiku ei sotkisi stemmojamme. Kesken esityksen hänen ilmeensä meni kummalliseksi ja käsi hamusi frakin povitaskua. Nokialainen ja Säkkijärven polkka olivat pärähtäneet soimaan. Onneksi hyvin hiljaa kuitenkin... Kuulemma kuoron ääniala oli noussut puoli sävelaskelta, kun kaikkia pyrki naurattamaan.
 Sattumalta Radion Sinfoniaorkesteri oli konsertoimassa Pariisissa samaan aikaan ja heistä muutama tuli kuuntelemaan esitystämme. Sopraanot olivat soineet "uskomattoman kirkkaasti" - kaikesta huolimatta. ☺
 Järkyttyneenä olen seurannut katedraalin tuhoa. Mittaamattoman arvokasta kulttuuriperintöä on menetetty." -Terhi Rauhala, Turun kauppakorkeakoulun Cantus Mercurialis -kuoron ykkösaltto v. -98
 Esa Autio
 Katedraali vei myös Ranskassa asuvien suomalaisten sydämet
 "Loppiaisena v. 1994 Notre Dame otti minut ja perheeni, vaimon ja kaksi pientä lastamme, juhlallisesti vastaan. Olimme juuri muuttaneet Pariisin ja käyntimme katedraalissa oli ensimmäinen. Tunnelma oli huumaava, paljon ihmisiä, sillä menossa oli messu, jota papisto suoritti mahtavan urkumusiikin säestyksellä. Muotoilijana ja käsityöläisenä palasin tuo talven aikana useasti Notre Dameen tutkimaan kaikkea mitä sieltä löytyi. Joskus aamun katedraalin tyhjyydessä istuuduin yhdelle tuolille rauhassa katselamaan aamuauringon valaistessa mahtavia ruusuikkunoita. Kerran istuessani piirsin lehtiööni tuon ihmeellisen tuolin, joka "kertoi" monta muuta Notre Damen historiaan liityvää tarinaa. Nyt ne hetket ovat haihtuneet savuina Pariisin saastuneelle taivaalle. Kiitos Notre Dame noista hetkistä." -Hannu Hakonen, hopeaseppä, muotoilija, eläkeläinen
 Hannu Hakonen
 "Minulle Notre Dame on ollut tärkeä kohde jokaisella Pariisin matkallani. Vuosina 1982 - 1983 olin au pairina Ranskassa, Chartres -nimisellä paikkakunnalla. Joka perjantai, kun minulla oli vapaa päivä, kävin Pariisissa. Kävelin usein Notre Damen suunnalla ja kävin sisällä katedraalissa."
 Anne Suomi

 "Sain mahdollisuuden asua Pariisin 4. kaupunginosassa, aivan Notre Damen kupeessa syksyn 2017. Perheeni tullessa vierailulle oli luontevaa kävellä Notre Damin ympäri ja ihailla sen kaunista silhuettia. Tämä kuva on otettu 2.12.2017, muutama päivä ennen Suomen 100-vuotishjuhlaa. Ikään kuin tätä juhlistaen, Notre Damin jouluvalaistus oli sinivalkoinen ja tornien välistä pilkottaa täysikuu. Olen parhaillaan työmatkalla Pariisin lähellä ja Notre Damin kohtalo puhuttaa ja koskettaa meitä kaikkia kansalaisuudesta riippumatta." -Kari Liukko
 Kari Liukko
 "Minulla katedraali liittyy olennaisesti siihen, miksi päädyin asumaan Ranskaan. Victor Hugon Notre Dame de Paris -kirja kiehtoi jo teininä. Kun pääsin ensi kertaa Pariisiin, Notre Dame oli heti vierailukohteena; katsoin silloin katedraalin vieressä olevaa pikkuhotellia unelmoiden: tuolla asustelen vielä joskus. Kun menin naimisiin ensimmäisen mieheni kanssa, Pariisi ja Notre Dame oli häämatkan kohteena. Nykyisen mieheni kanssa soitimme katusoittajina Notre Damen edessä ja sen puistossa. Suunnitelmana oli jo silloin kirjoittaa joskus Notre Damen historiasta. Unelma toteutui: pääsin asustelemaan pieneen hotelli Esmeraldaan kirjoittaessani ensimmäistä romaanitrilogiaani Olavi Maununpojasta, suomalaisesta papista Ranskan latinalaiskorttelissa. Notre Damen kirkko on romaanisarjassa suuressa osassa. " -Milja Kaunisto, kirjailija
 Kai Jaskari

"Emme koskaan unohda tuota iltaa" – Näin suomalaiset muistelevat Notre Damea


Summary: Riikka Pirkkalaisen mukaan Juha Sipilä päätti erostaan nopeasti keskustan vaalitappion selvittyä.

Keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä   kertoi tiistaina  eroavansa puolueen puheenjohtajan tehtävästä.
 – Sipilä teki ilmeisesti ratkaisun nopeasti heti vaalituloksen selvittyä, jotta päästään puolueen kanssa eteenpäin, sanoo keskustan puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen   A-studiossa .
 Pirkkalaisen mukaan puolueen johto oli ollut useampaan otteeseen koolla sunnuntain vaali-illan jälkeen. Maanantaina Sipilä kertoi lopullisen päätöksensä johdolle.
 – Hän teki itse oman ratkaisunsa siitä, että uusi alku puolueelle syntyy paremmin uuden puheenjohtajan vedolla ja uusilla kasvoilla.
 Keskusta valitsee uuden puheenjohtajan ylimääräisessä puoluekokouksessa 7. syyskuuta.
 Pirkkalainen kertoi Sipilän jatkavan täysipainoisesti keskustan puheenjohtajana syyskuuhun asti. Sipilä on myös keskustan neuvottelukumppani hallitusneuvotteluissa.
 – Muutoksia muuhun puoluejohtoon voi tulla siltä osin, jos puolueen puheenjohtajaksi tulisi valittua joku nykyisistä varapuheenjohtajista, sanoo keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen tiistain A-studiossa.
 Hallituksen muodostamisen vastuu voittajilla – näihin ei keskusta kuulu
 Keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen toteaa keskustan olevan menossa oppositioon.
 – Hallituksen muodostamisen vastuu on ensisijaisesti nyt vaalien voittajilla, joihin keskusta ei lukeudu. Selkeä viesti suomalaisilta äänestäjiltä keskustalle oli, että suunta on oppositioon.
 Sipilän johdolla keskusta keräsi sunnuntain eduskuntavaaleissa Suomen itsenäisyyden ajan huonoimman vaalituloksen, 13,8 prosenttia. Kannatus putosi yli seitsemän prosenttiyksikköä.
 Kenestä Sipilän seuraaja?
 Juha Sipilän eroilmoituksen jälkeen alkoivat  spekulaatiot  keskustan puheenjohtajapelistä.
 – Muutoksia muuhun puoluejohtoon voi tulla siltä osin, jos puolueen puheenjohtajaksi tulisi valittua joku nykyisistä varapuheenjohtajista, kommentoi Pirkkalainen ja jatkoi, ettei ole itse pyrkimässä puheenjohtajaksi.
 Ainakaan tällä hetkellä ei ole asetettu takarajaa keskustan puheenjohtajakilpaan ilmoittautumiselle. Pirkkalaisen mielestä on sinänsä mahdollista ilmoittautua vaikka puoluekokouspaikalla syyskuussa.
 Pirkkalaisen haastattelun jälkeen eläkkeellä oleva politiikan toimittaja  Unto Hämäläinen  analysoi A-studiossa keskustan keinoja ja Sipilän poliittista tulevaisuutta.
 Lue tästä studion tapahtumia hetki hetkeltä:
 Lue lisää:
 Analyysi: Sipilä jätti uppoavan laivan – löytyykö keskustan uusi suunta piirun verran vasemmalta?
 Kaikkonen harkitsee keskustan puheenjohtajuutta – Yle seuraa päivän hallituskiemuroita hetki hetkeltä
 Kenestä Juha Sipilän seuraaja? Keskustan puheenjohtajapeli lähti heti käyntiin – listasimme kärkiehdokkaat
 Juha Sipilä jättää puheenjohtajan tehtävät, ei halua tulla tänään median eteen – Katso, miten puoluesihteeri kommentoi Sipilän eroa
 Keskustan johdolle nuorennusleikkaus? Rehula: "Keskustan puoluekokous on ennenkin osannut tehdä ajassa olevia päätöksiä."

Keskustan puoluesihteeri A-studiossa: "Keskusta on nyt menossa oppositioon"


Summary: Neulomisen on havaittu tutkimuksissa lievittävän stressiä.

Neulomisen on havaittu tutkimuksissa ja arkikokemuksissa lievittävän stressiä. Joillekin silmukoiden toistaminen kirjoneulekuvion tai palmikonkiertojen muodossa on stimuloivaa aivojumppaa. Toimistotyöntekijälle neulominen antaa myös tilaisuuden nähdä oman työnsä jäljen käytännössä heti.
 Nyt haluaisimme tietää, kuinka nimenomaan miehet kokevat neulomisen. Eli millaisia kokemuksia sinulla on neulomisesta tai muista käsitöistä? Miksi teet niitä?
 Teemme juttua aiheesta, ja keräämme sitä varten näkemyksiä aiheesta. Nimettömiä vastauksia voidaan käyttää tarvittaessa jutun yhteydessä. Kiitos kaikille vastaajille!

Mies, neulotko tai harrastatko muita tekstiilikäsitöitä? Kerro meille kokemuksesi


Summary: Tässä vahvimmat ehdokkaat Juha Sipilän seuraajaksi keskustan johtoon.

Keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  ilmoitti  eroavansa tehtävästään  historiallisen kehnon  vaalituloksen  jälkeen.
 Vaalien neljäs sija ja 18 paikan pudotus ei tyydyttänyt "tulos tai ulos" -periaatteella toiminutta Sipilää.
 Sipilä hoitaa puheenjohtajan tehtäviä syyskuun alkuun asti, jolloin keskustan ylimääräinen puoluekokous valitsee uuden puheenjohtajan.
 Sipilän sanoin,  "keskusta tarvitsee uuden alun" , mutta kenellä keskustapolitiikolla on ainesta puheenjohtajan pestiin?
 Keskustan vanhakaarti on jo väistynyt, joten nyt voisi olla oikea aika tehdä nuorennusleikkaus johtoon.
 Keskustan puoluehallitus linjasi tiistaina, että kansa on näyttänyt  pääministeripuolueelle suunnan oppositioon . Hallituksen kokoonpano ei ole selvillä, koska viralliset hallitustunnustelutkaan eivät ole vielä alkaneet.
 On kuitenkin eri asia johtaa puoluetta oppositiosta kuin hallituksesta. Kenellä keskustalaisella olisi kykyjä ja haluja tehtävään?
 Spekulaatiot Sipilän seuraajasta alkoivat heti ilmoituksen jälkeen, joten listasimme kärkiehdokkaat:
 Annika Saarikko.  Pasi Leino
 Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko
 Annika Saarikon  on kuiskuteltu olevan Sipilän perintöprinsessa ja vahvoilla keskustan johtoon, mikäli hän niin haluaa. Sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistusta kovasti maalin urakoinut, mutta siinä lopulta epäonnistunut Saarikko on osoittanut olevansa kovatahtoinen poliitikko.
 Juha Sipilä olisi nostanut Saarikon jo alussa ministeriksi, mutta hän halusi hoitaa vielä pientä esikoistaan. Saarikko kertoi ennen vaaleja odottavansa toista lastaan, jonka laskettu aika on syyskuun puolessa välissä, hiukan ylimääräisen puoluekokouksen jälkeen.
 Keskustan kenttä joutuu nyt pohtimaan, onko raskaus ja pieni lapsi nykypäivänä este puoluejohtajan toimeen.
 35-vuotias Saarikko valittiin uudelleen eduskuntaan Varsinais-Suomen vaalipiiristä. Hän keräsi keskustan kolmanneksi parhaan äänisaaliin.
 Saarikko sanoo  Ylen vaalikoneessa : Päättäjänä tehtäväni ei ole listata ongelmia, vaan miettiä yhdessä ratkaisuja.
 Katri Kulmuni. Lehtikuva
 Keskustan varapuheenjohtaja Katri Kulmuni
 Lapin vaalipiiristä paikkansa uusinut 31-vuotias  Katri Kulmuni  kuluu keskustan nuorisokaartiin. Kulmuni on profiloitunut Lapin puolustajaksi ja olikin vaalipiirinsä ylivoimainen äänikuningatar.
 Hän kirjoittaa Ylen vaalikoneessa: Olen huolissani, miten ikäiseni ja nuoremmat, tulevat sukupolvet voivat jäädä kotiseuduilleen.
 Tässä olisi tuore kasvo ukkoutuneen puolueen johtoon, mutta riittääkö Kulmunin poliittinen kokemus vielä toimeen?
 Antti Kaikkonen. Lehtikuva
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Kaikkonen
 Olisiko nyt 45-vuotiaan  Antti Kaikkosen  vuoro? Vahvaa työtä ryhmäjohtajana tehnyt Kaikkonen oli aiemmin esillä tulevaisuuden puheenjohtajaspekulaatioissa, mutta ryvettyi sittemmin vaalirahakohussa.
 Kaikkonen ilmoittaa huumorin keinoin Ylen vaalikoneessa: En ole ikäloppu kehäraakki, mutta poliittinen kokemukseni on vahva. Rohkenen sanoa, että osaaminenkin.
 Uudenmaan vaalipiiristä paikkansa uusinut Kaikkonen keräsi keskustassa toiseksi eniten ääniä Sipilän jälkeen. Kaikkonen on kertonut  harkitsevansa ehdokkuutta.
 Hannakaisa Heikkinen. Lehtikuva
 Keskustan varapuheenjohtaja Hannakaisa Heikkinen
 Hallituskauden lopun sote-väännössä julkisuutta saanut  Hannakaisa Heikkinen  on yksi vaihtoehto johtoon. Häneltä löytyy ainakin luovuutta ja tahtoa tiukoissa tilanteissa.
 Riitaisan eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan varapuheenjohtajana toiminut Heikkinen sai moitteet toiminnastaan puhemieheltä. Hän nuiji pöytään myöhemmin pyörretyn päätöksen, jonka mukaan valiokunta ei enää kuule asiantuntijoita sote-käsittelyn loppuvaiheessa. Varsinainen puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) oli poistunut hetkeksi toiseen kokoukseen.
 Heikkinen sanoo Ylen vaalikoneessa: Luottamus syntyy tekojen kautta. Päättäjänä pitää pystyä löytämään ratkaisuja ja kyetä rakentamaan rikkomisen sijaan.
 44-vuotias Heikkinen valittiin jatkokaudelle Savo-Karjalasta vaalipiirin suurimmalla äänisaaliilla.
 Antti Kurvinen Keskusta
 Kansanedustaja Antti Kurvinen
 Keskustanuorten entinen puheenjohtaja  Antti Kurvinen  kuuluu myös puolueen nuorisokaartiin. Hän uusi paikkansa Vaasan vaalipiiristä viimeisenä valittuna.
 Uskoa omiin kykyihin riittää, koska 32-vuotias Kurvinen linjaa Ylen vaalikoneessa: Olen valmis entistä vastuullisempiin tehtäviin.
 Hän hävisi varapuheenjohtajan paikan kesällä 2018 Juha Rehulalle, joten ehkä keskustan väki arvostaa nuoruuden sijaan enemmän kokemusta.
 Juha Rehula Keskusta
 Keskustan varapuheenjohtaja Juha Rehula
 Sote-veteraani  Juha Rehula  toimi hallituskauden kaksi ensimmäistä vuotta perhe- ja peruspalveluministerinä, ja veti sote-uudistuksen vankkureita. Puolueen varapuheenjohtaja tippui eduskunnasta 22 vuoden jälkeen, mikä voi heikentää hänen nostettaan kärkipaikalle.
 Myös Rehulan ikä huonontaa hänen mahdollisuuksiaan puolueen johtoon. Pystyykö 55-vuotias tarjoamaan uutta alkua keskustalle?
 Rehula korostaa Ylen vaalikoneessa olevansa "paineissa testattuna tiedolla, taidolla, tahdolla ja tunteella."
 Anu Vehviläinen Keskusta
 Kuntaministeri Anu Vehviläinen
 Anu Vehviläisen  vastuulla ollut keskustalle rakas maakunta-uudistus meni soten mukana kiville. Hänet valittiin jälleen kansanedustajaksi Savo-Karjalan vaalipiiristä, mutta Vehviläinen on ollut ministerin tehtävästä huolimatta hieman näkymätön valtakunnan politiikassa.
 55-vuotias Vehviläinen linjaa Ylen vaalikoneessa: Sitoudun olemaan aina maakuntien puolella ja edistämään erityisesti alueiden liikenneyhteyksiä.
 Tietysti sinnikäs alueiden puolustaminen voi vedota maaseudun autioitumisesta huolestuneisiin keskustalaisiin. Vehviläistä voisi kuvailla turvalliseksi valinnaksi omapäisen Sipilän jälkeen.
 Mika Lintilä Keskusta
 Elinkeinoministeri Mika Lintilä
 Vaasan vaalipiiristä paikkansa uusinut  Mika Lintilä  nousi  Olli Rehnin  tilalle ministeriksi, kun tämä valittiin Suomen Pankkiin.
 52-vuotias Lintilä on profiloitunut uuden teknologian ystäväksi, ja halunnut nostaa Suomen tekoälyn soveltamisen kärkimaaksi, mutta houkuttaako tämä teema puolueväkeä?
 Ylen vaalikoneessa Lintilä mainostaa: Pitkäaikainen kokemus päätöksenteosta ja selkeä näkemys toimista, joita tarvitaan maamme kehityksen ja ihmisten kannalta.
 Lintilällä on sama ongelma kuin Rehulalla ja Vehviläisellä, hän on ikänsä puolesta liian lähellä 57-vuotiasta Sipilää, jos etsinnässä on uusi kasvo.
 Lue lisää:
 Analyysi: Sipilä jätti uppoavan laivan – löytyykö keskustan uusi suunta piirun verran vasemmalta?
 Juha Sipilä jättää keskustan puheenjohtajuuden
 Juha Sipilä jättää puheenjohtajan tehtävät, ei halua tulla tänään median eteen – Katso, miten puoluesihteeri kommentoi Sipilän eroa
 Keskustan entinen puoluesihteeri Jouni Ovaska: "On vaikea nähdä, että keskusta olisi lähtenyt hallitukseen Sipilän johdolla"
 Keskustan johdolle nuorennusleikkaus? Rehula: "Keskustan puoluekokous on ennenkin osannut tehdä ajassa olevia päätöksiä." Kaikkonen harkitsee keskustan puheenjohtajuutta, Orpo ruoti PS:n vaalituloksen vaikutuksia – Yle seurasi päivän hallituskiemuroita hetki hetkeltä
 Juha Sipilän ero: Keski-Suomen keskustalaiset haluavat tulevan puheenjohtajan muistavan puolueen juuret

Kenestä Juha Sipilän seuraaja? Keskustan puheenjohtajapeli lähti heti käyntiin – listasimme kärkiehdokkaat


Summary: Presidentti Maduro on aiemmin torpannut kansainvälisen avun saapumisen maahan ilmoittamalla toistuvasti, ettei Venezuelassa ole humanitääristä kriisiä.

Kansainvälisen Punaisen Ristin ensimmäinen humanitäärinen avustuskuljetus on saapunut Venezuelaan.
 Punaisen Ristiin avustuslennolla pääkaupunkiin Caracasiin saapui muun muassa lääkkeitä, joista Venezuelassa on valtava pula.
 Vajaa viikko sitten presidentti  Nicolas Maduro  kertoi maan hallinnon ja Punaisen Ristin päässeen sopuun humanitaarisen avun tuomisesta maahan.
 Aiemmin Maduro on toistuvasti painottanut, ettei Venezuelassa ole humanitääristä kriisiä siitä huolimatta, että maassa kärsitään akuutista ruoan, lääkkeiden ja peruselintarvikkeiden puutteesta.
 Maduro on aiemmin estänyt muun muassa Yhdysvaltain tarjoaman humanitaarisen avun pääsyn maahan. Lisäksi presidentti on estänyt päävastustajaansa, oppositiojohtaja  Juan Guaidoa  tuomasta maahan ruoka- ja lääkeapua Kolumbiasta ja Brasiliasta
 YK:n mukaan lähes neljännes Venezuelan 30 miljoonasta ihmisestä tarvitsee kiireellistä apua. 3,7 miljoonaa venezuelalaista on aliravittuja ja 22 prosenttia alle 5-vuotiaista lapsista on kroonisesti aliravittuja.
 Maduro: Punaisen ristin apu on tervetullut Venezuelaan

Ensimmäinen Punaisen Ristin avustuslento saapui Venezuelaan


Summary: Tämänhetkisen tiedon mukaan valtaosa Notre Damen rakennusrungosta, ulkopuolen kiviveistoksista ja muun muassa kuuluisat ruusuikkunat säilyivät.

Kun taidehistorian ja arkeologian professori  Markus Hiekkanen  kuuli Pariisin Notre Damen kirkon palosta, kurkkua kuristi.
 – Silmät kostuivat. Se tuntui niin pahalta, hän sanoo päivä palouutisten jälkeen.
 Maailmankuulun pariisilaiskatedraalin korkein torni romahti ja kattorakenteet tuhoutuivat maanantaisessa palossa. Vaikka Hiekkasen tunnelmat ovat apeat, hän arvioi, että Pariisissa ei aiheutunut korvaamatonta tai mittaamatonta tuhoa.
 – Kirkosta paloi vaakasuunnassa vain osa ja pystysuunnassa vesikattojen puurakenteet, mutta valtaosa kivisestä rakennusrungosta ja erityisesti ulkopuolen kiviveistoksista ovat säilyneet.
 Tämänhetkisen tiedon mukaan myös kuuluisat ruusuikkunat olisivat pelastuneet. Hävitys ei siis Hiekkasen arvion mukaan ollut totaalista. Professori vertaa tilannetta suomalaiseen Ylivieskan kirkon paloon tuhopoltossa vuonna 2016.
 – Ylivieskassa jäljelle jäi vain hiiltä ja savua sekä metalliosia. Notre Damea ei tarvitse onneksi rakentaa kokonaan uudelleen. Huolellinen korjaus ja restaurointi riittää, Hiekkanen sanoo.
 Hiekkanen on perehtynyt erityisesti Suomen keskiaikaisiin kivikirkkoihin ja tutkinut aikoinaan väitöskirjaansa varten myös Notre Damea.
 Ylivieskan palaneen kirkon jäänteistä tehty risti. Timo Nykyri / Yle
 Lasimaalaukset ja veistokset merkittävimpiä
 Notre Damen rakentaminen aloitettiin 1100-luvulla ja se edustaa goottilaista tyyliä. Kulttuurihistoriallisesti Notre Dame on yksi maailman tärkeimmistä kirkkorakennuksista. Se on samalla Pariisin maamerkki ja Unescon maailmanperintökohde. Sillä on tärkeä asema myös Ranskan katolisessa kirkossa, jossa se on primaatti- eli äitikirkko.
 Notre Damen taideaarteista Hiekkanen pitää merkittävimpinä lasimaalauksia, rakennuksen yksityiskohtaista koristelua ja kiviveistoksia.
 – Tietääkseni ne säilyivät ainakin suurelta osin. Keskiaikaisista kirkoista on vuosisatojen kuluessa yleensä tuhoutunut ja hävitetty vanhaa, kuten muodista mennyttä materiaalia erittäin paljon. Notre Damessakaan ei ole taideaarteistoa sen historian kaikilta ajoilta. Jäljellä on pieniä raappeita valtavasta rikkaudesta, Hiekkanen kuvailee.
 Hiekkanen muistuttaa, että upeudestaan ja loistokkuudestaan huolimatta Notre Dame on vain yksi tärkeistä kirkoista Ranskassa ja Euroopassa.
 Keskiaikaiset ruusuikkunat ovat yksi Notre Damen taideaarteista.  Patrick Kovarik / AFP
 Aiemmin kirkkoja polttivat salamat
 Tämänhetkisten tietojen mukaan Notre Damen paloa ei sytytetty tahallaan, vaan kyse oli onnettomuudesta. Katedraalissa tehtiin palon syttymisen aikaan korjaustöitä.
 Menneinä vuosisatoina kirkkoja polttivat yleensä ukkonen ja salamat. Hiekkanen muistuttaa, että Notre Damessakin on palanut myös aiemmin. Siksi suuri osa siitä materiaalista, joka nyt tuhoutui, ei ole peräisin kirkon alkuvuosilta 1100- tai 1200-luvuilta, vaan myöhemmiltä ajoilta.
 Nykyisin tuhoja estää kehittynyt paloturvallisuus. Hiekkanenkaan ei muista vastaavaa yhtä merkittävän keskiaikaisen kirkon paloa viime vuosikymmeniltä, vaan joutuu palaamaan ajassa toiseen maailmansotaan.
 Taisteluissa pommitettiin lukuisia kirkkoja, muun muassa Marienkircheä Saksan Lyypekissä. Se paloi pahasti, mutta restauroitiin.
 – Sen sijaan Frauenkirche Dresdenissä pommitettiin raunioiksi. Se oli totaalituho ja rakentamisessa piti lähteä aivan alusta.
 Merkittäviä kirkkorakennuksia Santiago de Compostelan katedraali, Espanja Pyhän haudan kirkko, Jerusalem San Giovanni Laterano, Rooma Pyhän Marian kirkko, Lyypekki Pyhän Nikolain kirkko (Niguliste), Tallinna Uppsalan tuomiokirkko, Ruotsi Riben tuomiokirkko, Tanska (Lähde: professori Markus Hiekkanen)
 Turun tuomiokirkon palo oli tuhoisampi
 Suomessa Turun vuoden 1827 palo turmeli vakavasti Turun tuomiokirkon. Jälki oli paljon pahempaa kuin Notre Damessa.
 – Mutta siellä Turun tuomiokirkko seisoo edelleen. Seinät ja holvit kestivät, vaikka lähes kaikki, mikä oli puuta, paloi.
 Monella on tuoreessa muistissa myös Porvoon tuomiokirkon palo vuonna 2006, joka oli tuhopoltto Ylivieskan tapaan.
 – Porvoossa tiiliholvit estivät palon leviämisen kirkkosaliin ja myös Notre Damessa sisätilojen tuhot olivat kiviholvien ansiosta pelättyä vähäisempia, vaikkakin traagisia.
 Toisin kävi Tyrvään vanhan kirkon tuhopoltossa vuonna 1997.
 – Sen kirkkosalin sisustus oli 1500- ja 1700-luvuilta ja tuhoutui täysin, katosi ikuisiksi ajoiksi.
 Vieläkö Notre Dame saadaan entiselleen?
 – Entiselleen rakennusta ei enää saada siinä mielessä, että siinä olisi samat alkuperäisrakenteet. Kaikki mitä korjataan, korjataan uusilla materiaaleilla ja vanhoja metalliosia uusiokäyttämällä.
 Vaikka samaan virtaan ei voi astua kahta kertaa, Hiekkanen uskoo, että Notre Dame saadaan hienoon kuntoon laajoilla kansainvälisillä ponnistuksilla.
 Lue myös:
 Katto ja torni sortuivat reilun tunnin kuluttua hälytyksestä – Näin Notre Damen suuri tulipalo eteni
 Yle seurasi hetkeltä Notre Damen katastrofia – Presidentti Macron: Rakennamme vielä kauniimman Notre Damen viidessä vuodessa
 Museoviraston asiantuntija: Notre Damen jälleenrakennuksesta valtava urakka
 Pelastuspäällikkö: Notre Damen katedraalin palon torjuntaa on lähes mahdotonta harjoitella   Kuvat näyttävät Notre Damen tulipalon dramaattiset hetket: Ikonisen maamerkin tuhoutuminen järkytti Pariisia

Kirkkoasiantuntijan mukaan Notre Damen hävitys ei ole totaalista: "Huolellinen korjaus ja restaurointi riittää" – Vertaa tilannetta Ylivieskan kirkon paloon


Summary: Katsomoon siirtynyt perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Lapintie tunnustaa vanhat syntinsä: poliisikyyti ja sakot.

Perustuslaki on kansalaisen oikeuksien jykevä ja viimeinen turva. Perusoikeutemme on suojattu niin, ettei niitä jokaisen hallituksen puhuri heilauttele.
 Neljä vuotta perustuslakivaliokunnan puheenjohtajan nuijaa on pidellyt  Annika Lapintie  (vas.).
 Eduskunnassa hän istui 24 vuotta – milloin rivikansanedustajana, milloin eduskuntaryhmän puheenjohtajana.
 Päättyvää vaalikautta Lapintie pitää poikkeuksellisena. On eletty aikaa, jolloin tietoa ja faktoja on kolhittu kovakouraisesti. Heti vaalikauden alussa valtiovarainministeri  Alexander Stubb  (kok.) halusi leikata yliopistoilta koulutusmäärärahoja.
 – Stubb sanoi, että professoreilla on ollut kolme syytä ryhtyä ammattiinsa: kesä-, heinä- ja elokuu. Pidän suhtautumista halveksivana, Lapintie sanoo.
 Lapintien mukaan eduskunnassa on toki käytetty värikästä kieltä aiemminkin, mutta se on kuultu kansanedustajien suusta. Viime vaalikaudella jokin muuttui.
 – Kun ministeritkin käyttävät tällaista puheenpartta, se on mielestäni outoa. Erilainen vaalikauden alku.
 Kaikenmaailman dosentit ja perustuslakitalebanit
 Lapintie listaa havaintojaan. Heti hallituskauden alussa pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) päästeli asiantuntijoita halventavaa puhetta.
 Sipilä soimasi ja vähätteli asiantuntijoita Ylen A-studiossa, kun oli suivaantunut palkkakuria vaativan yhteiskuntasopimuksen raukeamiseen.
 – Aina löytyy  kaiken maailman dosentteja , jotka kertovat, että tätä ja tätä ei saa tehdä, Sipilä murisi.
 Helsingin yliopiston dosenttiyhdistys vaati pääministeriltä  anteeksipyyntöä . Tutkijat kokivat, että Sipilä vähätteli koko dosenttikuntaa ja akateemista oppineisuutta. Pääministeri pahoittelikin myöhemmin sanomisiaan.
 Myös kansanedustaja  Ben Zyskowicz  (kok.) on moittinut perustuslain tulkintaa liian kireäksi ja kutsunut hänen mielestään liian tiukkaa linjaa noudattavia valtiosääntöoikeuden asiantuntijoita  perusoikeusfundamentalisteiksi .
 Hiljattain puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) herjasi  Ylelle Nato-kokouksen yhteydessä  sekä blogissaan perustuslakivaliokunnan kuulemia asiantuntijoita vielä jyrkemmin.
 – Jussi Niinistö nimitteli asiantuntijoita perustuslakitalebaneiksi. En tiedä, oliko ministerin tarkoituksena, ettei valtiosääntöeksperttejä saisi kuunnella, Lapintie pohtii.
 Perustuslakivaliokunnan jyhkeä ovi on loimukoivua.  Markku Pitkänen / Yle
 Asiantuntijoiden kuuleminen on vakiintunut ja eduskunnan sääntöihin kirjattu tapa.
 – On hyvin outoa, että asiantuntijoista käytetään pilkkanimiä, sanoo Annika Lapintie huolestuneen näköisenä.
 Puoluepalttoo jää perustuslakivaliokunnassa naulakkoon
 Eduskuntaa oli koko vaalikauden poikkeuksellisessa paineessa.
 Perustuslakivaliokunnan pöydällä makasi mammuttimainen sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus ryyditettynä maakuntauudistuksella. Uudistus kaatui perustuslain vastaisuuksiin. Samalla kaatui hallituskin.
 Intohimoja nostatti myös tiedustelulain säätäminen, jossa kajottiin yksityisyyden suojaan. Sen vuoksi perustuslakia piti muuttaa kiireellisenä.
 Suuret uudistukset kirvoittivat syytöksiä siitä, että perustuslakivaliokunnassa politikoidaan.
 Työpari puheenjohtaja Annika Lapintie ja varapuheenjohtaja  Tapani Tölli  (kesk.) vakuuttivat heti vaalikauden alussa, että puoluepolitikointi jää valiokunnan jykevän  loimukoivuoven ulkopuolelle .
 Perustuslakivaliokunta ei politikoi , kirjoitti parivaljakko Helsingin Sanomissa vuonna 2016 perustuslakivaliokunnan asemasta.
 Paperipinot kasvoivat jopa puoleen metriin perustuslakivaliokunnan sote-käsittelyssä. Jussi Nukari / Lehtikuva
 – Perustuslakivaliokunnassa ei ole hallitus- ja oppositiopuolueita. Kansanedustajat eivät edusta valiokunnassa omaa puoluettaan, vaan arvioimme hallituksen esitysten perustuslainmukaisuutta kuuntelemalla asiantuntijoita, Lapintie kuvailee kirjoituksen ydintä.
 Poliittinen ohjaus pitää jättää ulkopuolelle ja puolueen päällystakki narikkaan. Lapintie nostaa esiin aiemmman oikeuskanslerin  Jaakko Jonkan  viisauden siitä, millaista haittaa poliittinen ohjaus aiheuttaa lainsäädäntötyöhön.
 – Väärään kohtaan osunut poliittinen ohjaus estää hyvän lainvalmistelun. Poliittinen ohjaus antaa linjaukset. Jos linjausta jatkuvasti muutetaan, maali liikkuu ja mistään ei tule mitään, Lapintie selittää.
 Valta ilman lakikirjaa on mielivaltaa?
 Paitsi asiantuntijoita myös perustuslakia itseään on ammuttu kovilla. Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA ja ex-kansanedustaja  Kimmo Sasi  (kok.) väittivät vuonna 2015 kirjoitetussa raportissa, että perustuslaista on tullut politikoinnin lyömäase.
 Sasi syytti raportissa " Lain vartijat – perustuslaki on ehdoton, mutta kenen käsissä on sen tulkinta " valtiosääntöasiantuntijoita asiaosaamisen puutteesta.
 Raportissa perustuslaista haluttiin poistaa kokonaan pykälä 124. Se rajoittaa julkisen vallan tehtävien siirtoa yksityiselle. Sasi ja EVA halusivat pykälästiä kokonaan eroon.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Niin ikään tuolloinen EVAn johtaja  Matti Apunen  moitti perusoikeuksien painoarvon kasvaneen suhteettomaksi.
 – Perusoikeuksiin vetoamalla yritetään estää lakihankkeiden alulle paneminen, kirjoitti Apunen raportin esipuheessa.
  Lapintien "hurja nuoruus"
 Kansanedustajuudesta vapaaehtoisesti luopuva Annika Lapintie viivähtää viimeistä kertaa perustuslakivaliokunnan jykevän pöydän päässä. Puheenjohtajan arvokkaalla paikalla ovat aikojen saatossa istuneet muun muassa  K.J. Ståhlberg  ja  Urho Kekkonen .
 Sote- ja maakuntauudistuksen jopa puoleen metriin kohonneet paperipinot on siivottu roskalavalle. Tulevalla eduskunnalla on soten avaimet käsissään.
 Lapintien mukaan sote-uudistus olisi rakennettava puolueitten yhteisellä niin sanotulla parlamentaarisella valmistelulla.
 – Sote on rakennettava riittävän pieninä palasina ja tehtävä huolelliset taloudelliset ja perustuslailliset vaikutusarviot. Perustuslain reunaehtoja ei nyt voi ohittaa. Asiantuntijoita on kuunneltava, Lapintie latelee.
 Pöydän päässä istuu pian uusi puheenjohtaja.  Kristofer Andersson Ruotsalo / Yle
 Pöydän pinnasta heijastuvan Lapintien kuvajainen on hillitty. Mutta lopulta tasainen juristi yllättää, kun häntä usuttaa kertomaan itsestään jotakin villiä.
 Lapintie palaa nuoruuteensa. On vuosi 1981. Niin sanottu Turun tauti jyllää. Kansalaisliike on noussut puolustamaan Turun Vartiovuoren puistoa kerrostalojen rakennushanketta vastaan. Mielenosoittajat eivät suostu poistumaan rinteestä, vaikka poliisi käskee, kuvailee Annika Lapintie.
 – Se oli passiivista vastarintaa. Kukaan ei potkinut eikä purrut. Istuimme maassa paikoillamme ja sanoimme, ettei tänne saa rakentaa. Kaupunkilaiset tarvitsevat puistoja. Meidät kannettiin poliisiautoon.
 Kansalaistottelematon Lapintie viedään "maijalla" poliisilaitokselle.
 – Ne, jotka eivät kertoneet nimiään, päätyivät putkaan. Minä selvisin pelkillä sakoilla.

Pitkän kansanedustajauran päättävä Annika Lapintie: Eduskuntaa on vaivannut asiantuntemuksen halveksunta


Summary: Rakennus valmistui jo vuonna 1899.

Kempeleen keskustasta noin kilometrin päässä oleva vanha puinen 2-kerroksinen pappilarakennus on tulessa. Henkilövahinkoja palo ei tiettävästi ole aiheuttanut.
 Talo on noin 250 neliömetrin suuruinen ja se valmistui jo vuonna 1899. Rakennuksen omistaa Kempeleen seurakunta.
 Hälytys pelastuslaitokselle tuli noin kello 18.30.
 Päivystävä palomestari  Jarno Soisalo  kertoo rakennuksen todennäköisesti tuhoutuvan kokonaan.
 Paikalla on 12 yksikköä ja palo edelleen täydenpalon vaiheessa.
 Palon syttymissyystä ei vielä tässä vaiheessa ole tietoa.
 Palosta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .
 Risto Degerman / Yle

120-vuotias pappila tuhoutumassa täysin Kempeleessä


Summary: EU-parlamentin hyväksymää uudistusta on luonnehdittu tärkeimmäksi sitten turvavyö- ja ESC-pakon.

Uusissa henkilö- ja pakettiautomalleissa täytyy olla toukokuusta 2022 lähtien muun muassa nopeusrajoituksen ylittämisestä varoittava älykäs nopeusavustin, kehittynyt hätäjarrutusjärjestelmä ja kuljettajan väsymyksestä varoittava järjestelmä.
 EU-parlamentin hyväksymää uudistusta on luonnehdittu tärkeimmäksi sitten turvavyöpakon ja kymmenkunta vuotta sitten voimaan tulleen pakollisen ajonvakautusjärjestelmän (ESC).
 – Lainsäädäntö takaa sen, että ihmishenkiä säästyy seuraavien vuosien aikana. Keskityimme lainsäädännössä kaikkien tienkäyttäjien ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien tienkäyttäjien turvallisuuteen, kertoo asiaa koskevan lakipaketin esitellyt europarlamentaarikko  Roza Thun .
 Uusissa autoissa pitää olla myös hätätilanteiden kaistanpitojärjestelmä, peruutustutka ja onnettomuustietotallennin eli niin sanottu musta laatikko.
 Liikenneturvan tutkimuspäällikkö  Juha Valtonen  arvioi, että nopeusavustin tulee parantamaan nopeusrajoitusten noudattamista, vaikka järjestelmä on ohitettavissa. Kun rajoitus tulee vastaan, kaasupolkimessa tuntuu todennäköisesti kynnys esimerkiksi täristyksenä. Myös äänimerkit ovat mahdollisia.
 Monet pakollisiksi tulevista turvajärjestelmistä ovat jo käytössä. Muun muassa automaattinen hätäjarrutus on monissa edullisemmissakin autoissa.
 Pyöräilijät ja jalankulkijat havaitseva järjestelmä on Valtosen mukaan tärkeä etenkin taajamaliikenteessä.
 – Se on ilman muuta erittäin tärkeä turvallisuustekijä, Valtonen sanoo.
 Suojaa jalankulkijoille
 Uusiin kuorma- ja linja-automalleihin on pakko asentaa vuodesta 2025 lähtien järjestelmä, jolla kuljettaja havaitsee paremmin jalankulkijat ja pyöräilijät. Se pienentää niin hyvin kuin mahdollista kuljettajien edessä ja sivulla sijaitsevia "kuolleita kulmia".
 Valtosen mukaan nykyisin on keskitytty peileihin tai kameroihin. Isot peilit saattavat kuitenkin huonontaa suoraa näkyvyyttä kuljettajan hytistä.
 Viime vuonna tieliikenteessä EU:n alueella kuoli noin 25 100 ihmistä. Noin 135 000 loukkaantui vakavasti.

Autoihin lisää pakollista turvatekniikkaa – säännöt voimaan vuonna 2022


Summary: Seuraavaksi soitin purettaneen Notre Damesta. Sen kaikki vauriot ovat näillä näkymin korjattavissa.

Notre Damea kohdanneen katastrofin ytimestä kantautuu huojentavia uutisia. Katedraalin maailmankuulut pääurut ovat ilmeisesti säilyneet tulipalosta olosuhteisiin nähden lähes vahingoittumattomina.
 – Soittimessa ei ole kuin pieniä vaurioita. Esimerkiksi pillit eivät ole sulanneet kuumuuden vuoksi, eikä urkuparvi ole romahtanut pilleineen päivineen alas, suomalaisurkuri  Pétur Sakari  iloitsee.
 Pariisissa opiskellut ja asunut Sakari on saanut soittimesta tietoja ystäviltään ja kollegoiltaan, muun muassa Notre Damen pääurkurilta  Vincent Dubois'lta  ja urkurakentaja  Eric Brottierilta , joka tutki instrumentin alustavasti tulipalon jälkeen.
 Naarmuitta soitin ei selvinnyt. Sen päällä oli tulipalon jäljiltä kivenmurikoita, hiekkaa ja pölyä. Urkujen sivuosissa on jonkun verran vettä.
 – Joka tapauksessa urut ovat turvassa, siis kaikki vauriot ovat restauroitavissa ja korjattavissa. Se on todellinen ihme. Toki vesi voi vaikuttaa puuosiin, mutta kuolemantuomio se ei uruille ole lainkaan, Sakari toteaa.
 Suomen nuoren polven urkuri Pétur Sakari, 27, debytoi Notre Damen katedraalissa vuonna 2017. Gianni Mosella
 "Koko urkuparvi resonoi musiikin mukana"
 Sakari, 27, debytoi kaksi vuotta sitten Notre Damen katedraalissa konserttiurkurina. Hän seurasi katedraalin sydäntäsärkevää kohtaloa uutisista läpi yön.
 – Olen nukkunut tunnin verran. Kokonaisuutena tämä on Pariisille, toiselle kotikaupungilleni, hirveä kulttuurisokki ja tragedia, hän huokaa.
 Urkujen kohtalosta Sakari on onnellinen, sillä soittimella on mittaamaton historiallinen arvo. Osa nykyisistä urkupilleistä kantaa juurensa keskiajalle saakka. Pääurut rakennettiin alun perin vuonna 1403, ja soitinta on päivitetty vuosisatojen saatossa useaan otteeseen.
 – Alkuperäisiä osia on jäljellä myös 1700-luvulta, mutta suurin osa nykyisestä soittimesta on vuodelta 1868, jolloin sen uudisti  Aristide Cavaillé-Coll , urkurakentajien  Stradivari , Sakari toteaa.
 Historiallisen arvon lisäksi 8 000 urkupillistä koostuvalla soittimella on valtava musiikillinen arvo. Sointikokemus on kuulijalle vaikuttava. Urkuparvella tunne on Sakarin mukaan moninkertainen.
 – Notre Damen urkujen sointi leikkaa koko kehon läpi. En ole missään muualla maailmassa kokenut sellaista. Koko urkuparvi resonoi musiikin mukana, kaikki ne puuosat, hän hämmästelee.
 Päivitykset, joista viimeisin valmistui vuonna 2014, ovat tehneet uruista monipuolisen instrumentin. Notre Damen urut ovat samaan aikaan katedraali- ja konsertisaliurut, Sakari toteaa.
 – Konserttiurkuna soitin on varmasti maailman ykkönen. Sillä pystyy tulkitsemaan autenttisesti eri aikakausien musiikkia, ja ohjelmiston suhteen mahdollisuudet ovat rajattomat.
 Notre Damen 1700-luvulla rakennetut pääurut ovat Euroopan suurimpien joukossa. Kuva on otettu ennen paloa. Stephane de Sakutin / AFP
 "Kulttuurin merkitys ymmärretään Ranskassa"
 Urut purettaneen pikaisesti turvaan Notre Damesta, sillä huolta on aiheuttanut se, että kuivuessaan katedraalin rakenteet saattavat käyttäytyä arvaamattomasti. Sen jälkeen edessä on soittimen restaurointityö.
 Sakari on luottavainen sen suhteen, että asiat hoituvat nyt myös Notre Damen urkujen suhteen parhain päin.
 – Onneksi Ranska on kulttuurimaa. Heillä on tapana pistää asiat kuntoon, kun tällaista tapahtuu. Siellä on aina ymmärretty kulttuurin merkitys, ja siitä pidetään myös kiinni.

Notre Damen maailmankuulut pääurut säilyivät olosuhteisiin nähden lähes vahingoittumattomina – urkuri Pétur Sakari: "Se on todellinen ihme"


Summary: Kierros Sipilän kotikulmilla Kempeleessä ja Oulussa osoittaa, että varsinainen yllätys ero ei monelle ollut.

Tästä on kyse Juha Sipilä on tänään kertonut eroavansa Keskustan puheenjohtajuudesta. Eropäätös on herättänyt niin pettymystä kuin iloakin Sipilän kotikunta Kempeleessä. Pohjois-Pohjanmaan keskustapoliitikoiden keskuudessa eropäätös ei päässyt yllättämään – he toteavat Sipilän tulos tai ulos -ajattelun näkyvän hänen ratkaisussaan.
 Maaliskuun 9. päivä keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  sanoi TV1:n Ykkösaamussa, ettei jatka puolueen johdossa,  jos sen kannatus jää 14,1 prosenttiin eduskuntavaaleissa.
 Vaalit käytiin, ja keskustan kannatus jäi 13,8 prosenttiin. Tänään Sipilä erosi tehtävästään puolueen puheenjohtajana. Hän kertoi asiasta  blogissaan .
 Kempeleläinen  Pekka Vatjus-Anttila  on harmissaan siitä, että paikkakunta joutuu luopumaan asemastaan pääministerin kotikuntana.
 – Vähän haikeaa on, mutta eihän sille mitään mahda. Harmi, hyvä mies kuitenkin.
 Kempeleläinen Pekka Vatjus-Anttila on harmissaan siitä, että Kempelettä ei enää voi tituleerata pääministerikunnaksi. Elisa Kinnunen / Yle
 Kempeleläisen  Timo Häkkilän  mukaan Sipilällä on "selkärankaa". Häkkilän uskoo Sipilän tienneet, mitä hän on hallituskautensa aikana tehnyt ja kantaa siitä nyt vastuun.
 – Hänen päätöksensä ovat kuitenkin olleet kieltämättä aika kovia. Ehkä hänen tyylinsäkin on ollut hieman hyökkäävä ja nyt kansa reagoi tähän.
 Kempeleläinen  Janne Koponen  puolestaan tuumaa, että Sipilän eroratkaisu on otettu paikkakunnalla vastaan pettymyksen lisäksi myös ilolla.
 – Osa on varmaan tyytyväisiä hänen työhönsä. Minä en.
 Keskustavaikuttajat: Eropäätös ei yllättänyt
 Myöskään Sipilän pohjoispohjalaiset puoluetoverit eivät vaikuta ihmettelevän Sipilän eroilmoitusta.
 Keskustan Pohjois-Pohjanmaan piirin toiminnanjohtaja ja Kempeleen kunnanhallituksen puheenjohtaja  Antti Ollikainen  on seurannut läheltä Juha Sipilän poliittista uraa ja oli viemässä Sipilää 10 vuotta sitten valtakunnan politiikkaan.
 – Olin silloin Juhan tukiryhmässä mukana. Muistan kun lähdimme vaalikamppailuun vuonna 2011, jolloin kampanjalauseena oli sanojen mittanen mies, ja sanat on aina pidetty.
 Hän näkee, että vastuu hallituksen vetämisestä sysäsi pakostakin puoluetta epäsuosioon.
 – Tämä oli toki tiedossa jo neljä vuotta sitten, kun tähän lähdettiin, että näin se tulee varmaan menemään. Pääministerin kasvot tuntuvat Suomessa kuluvan nopeaan tahtiin.
 Ollikaisen mukaan Sipilän yritysjohtajuus näkyy etenkin hänen vahvassa tulosajattelussaan, joka ei ehkä ole ollut politiikassa niin tunnettua aikaisemmin.
 – Hän on päämäärätietoinen ja tavoitehakuinen ja tekee kaikkensa tavoitteittensa eteen. Tätä taustaa vasten päätös ei tullut yllätyksenä.
 .
 – Vaalitulos oli tosi huono Oulussa, Oulun vaalipiirissä ja koko valtakunnassa keskustalle. Vastuunkantajapuolue joutui nyt tekemään myöskin kivuliaita ratkaisuja, Oikarinen analysoi. Paulus Markkula / Yle
 Pitkän linjan keskustalainen, Oulun kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Kyösti Oikarinen  ei Ollikaisen tavoin ole hänkään yllättynyt Sipilän ratkaisusta.
 – Päätöksen nopea aikataulu ehkä yllätti, että näin pian vaalien jälkeen. Olen oppinut tuntemaan Juhan tulos tai ulos -miehenä ja vastuunkantajana.
 Oikarisen mukaan tulosorientoitunut ajattelu näkyi tämän päiväisen eropäätöksen lisäksi siinä, että Sipilä erotti hallituksen pian sen jälkeen, kun  sote kariutui .
 Syitä siihen, miksi keskustan politiikka kelpasi kansalle aikaisempaa heikommin jopa puolueen vahvalla tukialueella Pohjois-Pohjanmaalla, on oululaisen keskustalaiseuroparlamentaarikko  Mirja Vehkaperän  mukaan monia.
 Eräs merkittävä kannatusta syönyt päätös oli Pohjois-Pohjanmaalla Oulaisissa sijaitsevan Oulaskankaan sairaalan  synnytystoiminnan lakkauttamispäätös , niin ikään Sipilän eropäätöksestä yllättymätön Vehkaperä pohtii.
 – Ihmiset olivat pettyneitä siihen, ettei pystytty puolustamaan synnytyssairaalan olemassaoloa. Se on yksi asia, joka pudotti yhden kansanedustajapaikan keskustalta.
 Mirja Vehkaperä uskoo, että Sipilä teki eropäätöksen sekä itsensä että puolueensa vuoksi.

– Osasin odottaa tätä päätöstä, kun vaalit menivät penkin alle.  Lehtikuva
 Keskustan kansanedustajapaikat putosivat Oulun vaalipiirissä yhdeksästä kuuteen.
 Kesärannassa tänään kokoontunut keskustan puoluehallitus sai kuulla Sipilältä toiveen, että puolue järjestäisi ensi syksynä ylimääräisen puoluekokouksen, jossa valittaisiin uusi puheenjohtaja.
 Sipilä ei kommentoinut
 Sipilä kommentoi itse tarkemmin eronsa syitä vasta pääsiäisen jälkeen. Toimittajat  ihmettelivät tiistaina Kesärannan porteilla, miksi puoluejohtaja aikoo kadota julkisuudesta viikoksi.
 – Hän kommentoi mielellään sitten pääsiäisen jälkeen, kun uusi eduskunta kokoontuu tarkistamaan valtakirjojaan, keskustan puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen  kommentoi Kesärannasta.
 Lue lisää:   Analyysi: Sipilä jätti uppoavan laivan – löytyykö keskustan uusi suunta piirun verran vasemmalta?
 Kenestä Juha Sipilän seuraaja? Keskustan puheenjohtajapeli lähti heti käyntiin – listasimme kärkiehdokkaat

Hallitusvastuu, hyökkäävä tyyli ja synnytyssairaalan lakkautus – näin Sipilän kotikuntalaiset ja puoluetoverit pohtivat eron syitä


Summary: Mediatalojen kannattaa kuunnella ja oppia yleisöiltään, sanoo MTV:n entinen toimitusjohtaja.

Heikki Rotko  on pitkän linjan mediavaikuttaja. Hän oli perustamassa MTV3:a ja oli myöhemmin se toimitusjohtaja. Tällä hetkellä hän on omistajana ja hallituksen jäsenenä useissa mediayhtiöissä ja samalla seuraa tarkasti alan start-up-kenttää.
 Tulevien vuosien mediamurroksessa Rotko odottaa erityisesti internetin toista aaltoa.
 – Sanoisin niinkuin Matti ja Teppo laulussa, että "Minä tunnen kuinka vauhti kiihtyy". Nyt on alkamassa internetin kakkosaalto. Se on muutokseltaan lähes yhtä iso kuin vuosituhannen vaihteessa alkanut ykkösaalto.
 Käytännössä internetin kakkosaalto tarkoittaa esimerkiksi suoraan netissä tapahtuvan kaupankäynnin ja vaihdannan helpottumista.
 – Internetin kehittyminen tarkoitaa esimerkiksi sitä, että monenlaiset nyt palvelun ostajan ja myyjän välillä olevat väliplatformit, esimerkiksi  Uber  tai  Airbnb  tulevat tarpeettomiksi, ja vaihdantaa voidaan käydä suoraan ja turvallisesti. Lohkoketjut ja tekoäly varmistavat, että luottamus säilyy.
 Internetin jätit ja tietojen kerääminen
 Rotko uskoo Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa myös, että internetin uusi aalto lisää käyttäjän omaa tietoturvaa.
 – Internetin pimeä puoli on nyt se, että meistä on mennyt paljon dataa isoille jäteille – ne tietävät meistä melkein enemmän kuin me itse. Jatkossa kuluttajilla on mahdollisuus paremmin pitää huolta siitä, miten se oma data liikkuu.
 – Jos tämä kakkosaallon internet toteutuu parhaalla tavalla, sisältää se tähänastisen internetin kaiken hyvän, ja lisäksi datan säilyminen itselläsi ja vielä vaihdannan uudet mahdollisuudet. Mutta markkinatalous on julmaa, ja tämä voi olla idealistinen näkymä, visioi Rotko.
 Kahveille katsojien kanssa
 Yle kertoi tänään uudesta  Kutsu Yle kahville  -kampanjasta, jossa yleisö voi kutsua yleläisiä kahville ja keskustelemaan. Rotko komensi toimitusjohtajavuosinaan MTV:n johtoryhmän myös kyläilemään erilaisten katsojaryhmien koteihin. Rotko suosittelee lämpimästi kohtaamisia yleisön kanssa.
 – Siitä tuli valtavan hyviä oivalluksia. Monet ajattelivat esimerkiksi, että eivät nuoret katso tv:tä, tai kaikki katsotaan kännykästä. Mutta kyllä siinä nähtiin, että tv:tä vielä kokoonnutaan katsomaan. Esimerkiksi kundiporukka lätkämatsia omaan kisastudioon. Ihmiset eivät ole numeroita, vaan jokaisella on oma tapansa kuluttaa mediaa.
 Katso Heikki Rotkon koko haastattelu:

Median monitoimimies Heikki Rotko odottaa paljon internetin kakkosaallosta: "Se on yhtä iso muutos kuin ykkösaalto"


Summary: Keskustapuolueen Jüri Rataksen hyväksymisestä tehtävään äänestetään huomenna maan parlamentissa.

Viron presidentti  Kersti Kaljulaid  on nimittänyt keskustapuolueen  Jüri Rataksen  uudeksi hallitustunnustelijaksi, kertoo virolaislehti  Postimees .
 Lehden mukaan Viron parlamentti äänestää Rataksen hyväksymisestä tehtävään huomenna.
 Aiemman hallitustunnustelijan eli reformipuolueen  Kaja Kallaksen  yritys muodostaa vähemmistöhallitus kaatui Viron parlamentin riigikogun äänestyksessä eilen.
 Rataksen luotsaama keskustapuolue, oikeistopopulistinen Ekre ja konservatiivinen Isänmaa-puolue ovat sopineet hallitusyhteistyöstä jo aiemmin. Rataksen odotetaan tuovan hallituksensa parlamentin hyväksyttäväksi tämän kuun lopussa.

Postimees: Ratas nimitettiin Viron hallitustunnustelijaksi