Summary: Asiantuntijat kehottavat hankkimaan oman kodin työmaalle ulkopuolisen tarkkailijan, joka valvoo asukkaan etua.

Mitä tehdä, jos uutena ostettu asunto osoittautuukin ongelmien vyyhdiksi?
 Ylen tutkivan journalismin toimitus MOT kertoi  puurakentamisen yrityksestä , jonka kohteista on löytynyt rakennusvirheitä. Yritys kuitenkin laiminlyö takuukorjauksia eikä asukkaiden yhteydenottoihin ole vastattu.
 Nina Konu  Kilpailu- ja kuluttajaviraston kuluttajaneuvonnasta kertoi maanantain  A-studiossa , että kuluttajan pitäisi aina ensin reklamoida kirjallisesti huomaamistaan ongelmista myyjälle. Virheet voivat olla melkein mitä vain kosmeettisista haitoista kosteusvaurioihin.
 – Pääosin rakentajat korjaavat virheet, vaikkakin joskus viiveellä. Jos kuluttaja ei saa itse hoidettua asiaa, hän voi olla yhteydessä kuluttajaneuvontaan. Se voi toimia neuvotteijana, Konu kertoo.
 Kuluttajaneuvonta ei voi kuitenkaan pakottaa yritystä korjaamaan virheitä. Jos neuvottelut eivät tuota tulosta, asian voi viedä kuluttajariitalautakuntaan.
 – Kuluttajariitalautakuntakaan ei voi pakottaa yritystä toimimaan, vaan se voi vain suositella hyvitystä. Noin 80 prosenttia yrityksistä noudattaa suositusta, Konu kertoo.
 Pahimmillaan riita päätyy oikeuteen
 Jos tämäkään ei auta, voi jutun nostaa käräjäoikeuteen.
 – Oikeuteen kannattaa mennä vasta, jos ongelmat ovat mittavia ja korjauskustannukset ovat suuret, Konu sanoo.
 Oikeuteen mentäessä on hyvä tarkistaa yrityksen taloudellinen tilanne. Jos yritys on konkurssin partaalla, yrityksen kanssa oikeutta käydessä pahimmillaan omat kulut vain kasvavat eikä korvauksia saa, vaikka niihin olisi oikeus.
 Konu kuitenkin muistuttaa, että suurella osalla, jotka ottavat heihin yhteyttä, asiat hoituvat. Vain pieni osa tapauksista etenee kuluttajariitalautakuntaan, ja niistä vain hyvin pieni osa käräjäoikeuteen.
 Nina Konu on Kilpailu- ja kuluttajaviraston kuluttajaneuvonnan ryhmäpäällikkö. Yle
 Miten tukalan tilanteen voi välttää?
 Kuluttaja voi yrittää jo etukäteen varautua mahdollisiin ongelmiin. Rakenteilla olevaa asuntoa kannattaa maksaa sitä mukaa, kuin asunto valmistuu eikä etupainotteisesti.
 Tämän lisäksi osakkeenomistajat voivat hankkia rakennustyön tarkkailijan, kun neljäsosa asunto-osakkeista on myyty.
 – Rakennustyön tarkkailija on se, joka voi parhaiten vahtia osakkeenomistajien etua, Konu sanoo.
 Lisäksi osakkeenomistajat voivat hankkia tilintarkastajan, joka tarkastaa, että maksetut rahat käytetään juuri kyseiseen kohteeseen.
 Näiden lisäksi on hyvä tutustua myös turva-asiakirjoihin, joista näkee, että rakennuttaja on asettanut lainmukaiset vakuudet. Turva-asiakirjoja voi pyytää aluehallintovirastolta tai hanketta rahoittavalta rahoituslaitokselta.
 Kenen vastuulla on valvonta?
 Monilla on väärä käsitys kunnan rakennusvalvonnasta. Ympäristöministeriön erityisasiantuntija  Lauri Jääskeläinen  kertoo, että kunnan rakennusvalvonnan tehtävä on valvoa, että työ tehdään rakennusluvan ja määräysten mukaisesti.
 Lisäksi rakennusvalvonta tarkastaa työn suunnittelijoiden ja johtajien kelpoisuuden. Sen sijaan kunnan rakennusvalvonta ei valvo itse tekijöiden pätevyyttä tai rakennustyön laatua ja jälkeä.
 – Työn laadun tarkkailu kuuluu vastaavalla työnjohtajalle. Hän voi taas olla rakennuttajan nimeämä, Jääskeläinen kertoo.
 Kunnan viranomaiset eivät yleensä tee omatoimisesti katselmuksia työmaalla, vaan työmaaorganisaatio pyytää heidät paikalle.
 – Kunnan rakennusvalvonnalla ei ole tarpeeksi resursseja käydä valvomassa kaikkia kohteita koko aikaa, Jääskeläinen kertoo.
 Hän on itse työskennellyt neljäkymmentä vuotta Helsingin kaupungin rakennusvalvonnassa.
 Hän kehottaakin asukkaita hankkimaan rakennustyön tarkkailijan, jotta myös joku muu kuin rakennuttaja valvoisi työn laatua ja jälkeä.
 – Usein tätä ei kuitenkaan hankita. Se voi johtua siitä, että osakkaiden pitää usein itse maksaa tarkkailijasta, Jääskeläinen kertoo.
 KRL:n tapausten määrät ovat kasvussa – Kuluttajariitalautakunnassa (KRL) uusiin asunto-osakkeisiin liittyvien tapausten määrät ovat kasvussa. – Vuonna 2016 tapauksia oli hieman alta 150, kun viime vuonna tapauksia oli jo lähemmäs 200. – Tämän vuoden ensimmäisellä puoliskolla tapauksia oli raportoitu jo noin 120. – Sen sijaan Kilpailu- ja kuluttajavirastoon tulee vuosittain noin 500 yhteydenottoa koskien uuden asunnon kauppaa. Heillä yhteydenottojen määrät eivät ole kasvaneet.
 Lue lisää:
 Poliisi tutkii suomalaista rakennusyhtiötä Siscoa – pulassa mahdollisesti jopa satoja  asunnonostajia

Uusi koti olikin sekundaa – mitä tehdä jos rakennuttaja ei suostu korjaamaan virheitä?


Summary: Itä-Suomessa ilmoitetaan vuosittain noin sata kalastusrikkomusta. Valtaosa ilmoituksista on lieviä rikkomuksia.

Uhanalaisia vaelluskaloja kalastetaan kielloista ja rajoituksista huolimatta. Itä-Suomen poliisille ilmoitetaan vuosittain noin sata epäiltyä kalastusrikkomusta.
 Valtaosa poliisille tulevista ilmoituksista on lieviä rikkomuksia, kuten kalastamista ilman kalastuslupaa. Kalastusrikkomuksista määrätään yleensä sakko.
 Esitutkintaan etenevät kalastusrikokset ovat yksittäistapauksia. Tällä hetkellä Itä-Suomen poliisilla on esitutkinnassa yksi kalastusrikos äärimmäisen uhanalaisen järvilohen pyytämisestä. Tapaus paljastui kalastajan kerrottua järvilohisaaliistaan sosiaalisessa mediassa.
 Suurin osa Itä-Suomen kalastusrikkomuksista tehdään Pohjois-Karjalan suurilla vesialueilla, kuten Höytiäisellä ja Pielisellä. Ilmoitusten määrä on pysynyt samana parin vuoden ajan.
 Pielisjoella ja Ala-Koitajoella työskentelevä kalastuksenvalvoja  Pauli Sorsa  kertoo, että laittomia salakalastajia jää kiinni lähes viikoittain.
 – Tällä hetkellä on ikävä kyllä melkein joka viikko jäänyt. Rauhoituksen aikana, Sorsa huokaa.
 Äärimmäisen uhanalaiselle järvilohelle pyynti rauhoitusaikana voi aiheuttaa ongelmia. Rasvaevätön järvilohi on rauhoitettu joissa ja puroissa elokuun alusta marraskuun loppuun, rasvaevällinen järvilohi on rauhoitettu ympäri vuoden.
 Julkisuuskampanjoinnista potkua järvilohen suojeluun
 Salakalastusta vastaan kampanjoidaan jatkuvasti ja sitä vaikeuttamaan säädetään uusia lakeja. Tuorein kalastuslain muutos on  uhanalaisille kalalajeille asetettu suojeluarvo .
 Esimerkiksi järvilohen pyytämisestä voi saada yli 7000 euron korvausvaatimuksen. Suojeluarvon määrä perustuu lajin harvinaisuuteen.
 Sakkorangaistusten ja uusien suojeluarvojen lisäksi salakalastusta on pyritty vähentämään myös muunlaisin keinoin.
 Myös harrastekalastajien tulisi ottaa selvää kalastuslainsäädännöstä ja kalojen rauhoitusajoista. Riku Kaminen / Yle
 Pohjois-Karjalan kalatalouskeskus järjesti järvilohen suojelun tunnettuuskampanjan. Järvilohivalvontapäivän tarkoituksena on valistaa ihmisiä salakalastuksen ongelmista etenkin uhanalaisista kalalajeista puhuttaessa.
 Kalastuksenvalvoja Pauli Sorsa kertoo julkisuuskampanjoinnin olevan toimiva keino kalastuksenvalvonnan ja kieltokylttien pystyttämisen ohella.
 – Mitä enemmän asia on esillä, niin aina joku siellä lopettaa sen kalastamisen sillä hetkellä, Sorsa toteaa.
 Järvilohen valvontapäivään osallistunut kalastuksenvalvoja ja luontotoimittaja  Mikko Peltola  uskoo, että tavallisilla kansalaisilla on ratkaiseva rooli salakalastuksen kitkemisessä.
 Siinä heitä auttaa uhanalaisten kalalajien ahdingon ymmärtäminen – esimerkiksi julkisuuden henkilöiden kampanjoidessa asian puolesta.
 – Mitä enemmän me tiedotetaan ihmisille ja pidetään meteliä siitä että salakalastus on rikos, että sillä ei ole mitään tekemistä oikean kalastuksen kanssa. Kerromme miten uhanalaisia ja arvokkaita kaloja meillä on näissä vesissä, niin sitä paremmin tämä muuttuu, Peltola sanoo.
 Kaikki eivät tunne kalastuslainsäädäntöä
 Ylikomisario  Harri-Pekka Pohjolainen  Itä-Suomen poliisista kertoo ihmisten tietämyksen kalastuslainsäädännöstä vaihtelevan. Aktiiviset kalastusharrastajat ovat yleensä hyvin perillä siitä minkälaisia kaloja voi pyydystää, sekä missä ja milloin saa kalastaa.
 – Satunnainen kalastaja, tai sitten ulkomaalaiset henkilöt, niin siellä varmasti on hyvinkin paljon eroavaisuuksia tietomäärissä. Että vaihteluväliä toki on, Pohjolainen kertoo.
 Kalastuslaki on helposti löydettävissä ja esimerkiksi kalojen rauhoitusajoista kerrotaan kyltein monien kalastuspaikkojen yhteydessä. Silti monet kalastuksenvalvojille kiinni jääneet vetoavat tietämättömyyteen.
 Maa- ja metsätalousministeriön juristi  Sanna Koljonen  toivoo ihmisten asenteiden kalastusta kohtaan muuttuvan.
 – On ihmisryhmä, joka ihan piittaamattomuuttaan, välinpitämättömyyttään, ei noudata lakeja. Mutta on myös tapauksia, joissa ihmiset eivät ole perillä kalastussäännöistä, Koljonen sanoo.

Uhanalaisia vaelluskaloja kalastetaan kielloista huolimatta – julkisuustempauksista haetaan apua salakalastuksen kitkemiseen


Summary: Kokosimme kuusi kysymystä ja vastausta Epsteinin kuoleman ympärillä pyörivästä huhumyllystä.

Kuinka on mahdollista, että sijoittaja  Jeffrey Epsteinin  kaltainen korkean profiilin epäilty tekee ilmeisen itsemurhan yhdessä Yhdysvaltojen tarkimmin vartioiduista vankiloista?
 Tätä ihmettelee Yhdysvalloissa nyt moni.
 Viranomaiset ovat antaneet niukasti tietoja julkisuuteen 66-vuotiaan, seksuaalirikoksista syytetyn Epsteinin lauantaisesta kuolemasta vankilassa New Yorkissa.
 Sen sijaan – tai ehkä juuri siitä syystä – spekulaatio sosiaalisessa mediassa käy villinä ja salaliittoteoriat rehottavat.
 Syyttäjä Geoffrey Berman puhui tiedotustilaisuudessa, jossa käsiteltiin Jeffrey Epsteinin pidätystä New Yorkissa 8. heinäkuuta. Jason Szenes / EPA
 1. Mitä Epsteinin kuolemasta tiedetään?
 Vankeinhoidosta vastaava liittovaltion virasto on antanut monimiljonäärin kuolemasta vain yhden virallisen lausunnon.
 Sen mukaan Epstein löydettiin tiedottomana sellistään vankilan erityisosastolla lauantaiaamuna kello 6.30.
 Viraston mukaan kyseessä oli ”ilmeinen itsemurha”.
 2. Mitä ei tiedetä?
 Epsteinin kuolinsyytä ei ole vielä kerrottu julkisuuteen. Ruumiinavaus tehtiin sunnuntaina, mutta kuolemansyyntutkijat eivät ainakaan toistaiseksi ole vahvistaneet vankilaviraston tietoa itsemurhasta.
 Vahvistamattomien tietojen mukaan Epstein olisi ollut vankilassa aiemmin erityistarkkailussa heinäkuisen itsemurhayrityksen takia, mutta tarkkailu olisi sittemmin lopetettu.
 Julkisuudessa olleiden tietojen  mukaan erityistarkkailu tarkoittaa sitä, että kaksi vartijaa tarkistaa vangin tilan 30 minuutin välein ja että sellissä on myös toinen vanki. On kerrottu, että Epstein olisi kuitenkin ollut sellissään yksin, eikä hänen tilaansa ollut tarkistettu moneen tuntiin.
 Epäselvää on myös  esimerkiksi se, oliko Epsteinin sellissä hänen kuolinhetkellään kameravalvonta.
 Jeffrey Epstein löydettiin lauantaina elottomana sellistään Metropolitan Correctional Center -vankilassa New Yorkissa. David Dee Delgado / AFP
 3. Millaisissa oloissa Epstein kuoli?
 Punatiilinen 12-kerroksinen Metropolitan Correction Center sijaitsee Manhattanin saarella. Se on rakennettu vuonna 1975.
 Alunperin vankila on  suunniteltu 474 vangille , mutta Epsteinin kuollessa siellä oli 763 miespuolista vankia.
 Siellä on ollut korkean profiilin vankeja aikaisemminkin, esimerkiksi El Chapoksi kutsuttu meksikolainen huumepomo  Joaquín Guzmán  sekä World Trade Centerin pommi-iskuun vuonna 1993 syyllistynyt  Ramzi Yusef .
 Olot ovat hyvin erilaiset kuin mihin newyorkilainen miljonääri oli tottunut. Vankien kertoman mukaan selleissä on rottia ja juomavesi on heikkolaatuista. Raikasta ilmaa, auringonvaloa ja ihmiskontakteja on hyvin vähän.
 Itsemurhat ilmeisesti ovat kuitenkin olleet harvinaisia.
 Vanginvartijoita edustavan ammattiliiton mukaan yhtenä syynä tapahtuneeseen saattaa olla  henkilökuntapula .
 Virkoja on runsaasti täyttämättä ja töissä oleva väki on joutunut tekemään säännöllisesti 60–80 -tuntisia työviikkoja.
 4. Mistä miljoonääriä tarkkaan ottaen syytettiin?
 Jo kertaalleen nuorten naisten ja tyttöjen hyväksikäytöstä tuomittu Epstein pidätettiin uusien syytteiden nojalla heinäkuun alussa.
 Häntä syytettiin alaikäisten, jopa 14-vuotiaiden tyttöjen hyväksikäytöstä asunnoissaan ja kartanoissaan Manhattanilla ja Floridassa vuosina 2002–2005.
 Seksuaalirikosten uhreiksi joutuneet Courtney Wild (vasemmalla) ja Annie Farmer (takana) osallistuivat Epsteinin vangitsemisoikeudenkäyntiin New Yorkissa heinäkuussa. Jason Szenes / EPA
 Syytteiden mukaan hän maksoi tytöille satoja dollareita erilaisista seksipalveluista ja pakotti heitä seksiin myös vaikutusvaltaisten ystäviensä kanssa.
 Hän olisi voinut saada maksimissaan 45 vuoden vankeustuomion. Hän kiisti syytökset.
 Vyyhdissä on mukana myös Epsteinin entinen tyttöystävä ja brittiläinen seurapiirijulkkis  Ghislaine Maxwell , jonka  kerrotaan värvänneen  Epsteinin uhreja.
 Epsteinin kuoleman jälkeen liittovaltion syyttäjien on arveltu luopuvan syytteistä.
 Oikeusministeri William Barr on kuitenkin  vakuuttanut , että syytteet Epsteinin rikoskumppaneita vastaan tutkitaan ja että uhrit saavat oikeutta.
 5. Mikä mies Epstein muuten oli?
 New Yorkissa syntynyt ja kasvanut Epstein toimi nuorempana 1970-luvulla matematiikan ja fysiikan opettajana, mutta siirtyi sitten liike-elämään.
 Hän hoiti Yhdysvaltain Neitsytsaarille rekisteröidyn yhtiönsä kautta lukuisten varakkaiden asiakkaiden sijoituksia, mutta toiminnan yksityiskohdat ovat hämärän peitossa.
 Hän omisti kartanon Floridassa, maatilan New Mexicossa ja hänen New Yorkin -kotinsa on tiettävästi kaupungin suurin yksityisasunto.
 Epsteinin tuttavapiiri oli laaja. Hänen tiedetään olleen väleissä esimerkiksi presidentti  Donald Trumpin , entisen presidentin  Bill Clintonin , brittiprinssi  Andrew ’n ja näyttelijä  Kevin Spaceyn  kanssa.
 Epstein tunsi suuren määrän rikkaita, kuuluisia ja vaikutusvaltaisia ihmisiä, ja hänellä oli kotonaan kuvia tapaamisistaan näiden ihmisten kanssa, kertoo hänet viime kesänä tavannut  The New York Timesin toimittaja .
 Epsteinin itsensä kertoman mukaan hänellä oli paljon tietoa, joka saattaisi olla hänen tuttavilleen vahingollista – esimerkiksi seksuaalisista taipumuksista tai huumeidenkäytöstä.
 6. Millainen huhumylly nyt pyörii?
 Vain muutama tunti Epsteinin kuoleman jälkeen erilaiset salaliittoteoriat tapahtuneesta alkoivat levitä netissä ja sosiaalisessa mediassa.
 Twitterissä Epsteinin kuolema on yhdistetty sekä Bill ja Hillary Clintoniin että Trumpiin.
 Perusteettomien tietojen levittämisessä oli lauantaina  mukana myös Trump itse . Trump uudelleentviittasi viestin, jonka mukaan Clintonit olisivat sekaantuneet Epsteinin kuolemaan.
 Vakavia vaatimuksia Epsteinin kuoleman perusteellisesta tutkimisesta on esittänyt myös moni muu vaikutusvaltainen taho.
 Esimerkiksi New Yorkin pormestari  Bill de Blasio  ei pidä uskottavana, että Epsteinin kaltainen hahmo olisi jätetty liittovaltion vankilassa ilman valvontaa niin kauaksi aikaa, että hän ehti ottaa itseltään hengen.
 Demokraattipormestari sanoo  The New York Timesissa , että Epsteinilla todennäköisesti oli tietoa Yhdysvaltain varakkaimmista ja vaikutusvaltaisimmista ihmisistä. Itsemurha olisi de Blasion mukaan ”aivan liian kätevä” tapa hankkiutua hänestä eroon.

Monimiljonääri Jeffrey Epsteinin vankilakuolema jätti avoimeksi monta kysymystä ja lietsoo salaliittoteorioita


Summary: Chernobyl-televisiosarjan tapahtumapaikat ja henkilöt olivat todellisuutta Tšernobylissä insinöörinä työskenneelle Natalia Stormille.

Keväällä 1986 mustasaarelainen  Natalia Storm  asui perheensä kanssa Prypjatin kaupungissa Ukrainassa, Neuvostoliitossa.
 Ydinvoimalainsinöörinä Tšernobylin ydinvoimalassa työskennellyt Storm muistaa Prypjatin viihtyisänä kaupunkina, missä ruusupensaat tuoksuivat.
 Perheen taloa vastapäätä oli huvipuisto ja siellä oleva maailmanpyörä oli tarkoitus ottaa käyttöön toukokuun ensimmäisenä päivänä.
 Toisin kuitenkin kävi. Tšernobylin ydinvoimalassa tapahtui 26. huhtikuuta onnettomuus, joka muutti kaiken.
 Tavallista elämää
 Stormin perheen arki oli tavallista lapsiperheen elämää. Natalia Storm teki kolmivuorotyötä. Päivät täyttyivät kotitöistä ja ystävien tapaamisesta. Jos yövuoron jälkeen vapaata oli useampi päivä, matkustamaankin ehti.
 – Tavallista elämää, Storm sanoo.
 Stormin oli ollut tarkoitus olla töissä ydinvoimalan turbiinihallissa onnettomuusyönä 26. huhtikuuta. Tytär oli kuitenkin kuumeessa ja äiti jäi hoitamaan häntä kotiin.
 Storm kertoi kokemuksistaan  Ylelle haastattelussa vuonna 2016 . Muistot ydinvoimalaonnettomuuden ajalta ovat jälleen ajankohtaisia televisiossa esitettävän Chernobyl-sarjan myötä.
 Sotilaita suojanaamareissa
 Huhtikuun 26. päivän aamuna Storm lähti ulos kuumeesta toipuneen tyttärensä kanssa. Ulkona oli sotilaita suojanaamarit päässä huuhtelemassa katuja.
 – Ajattelin ensin, että he valmistelevat toukokuun ensimmäisen päivän juhlallisuuksia. Kun huomasin, että osalla sotilaista oli suojavaatteet yllään, aloin epäillä jotain.
 Storm kävi tyttärensä kanssa ruokakaupassa ja palasi kotiin. Kotona hänen miehensä kertoi, että kaikki ovet ja ikkunat piti sulkea ja pysytellä sisätiloissa.
 – Hän tiesi, että ydinvoimalassa oli tapahtunut tulipalo. Siis tulipalo, Storm toteaa.
 Stormin mukaan saman päivän iltana saatiin jo tieto siitä, että ydinvoimalan onnettomuus oli tulipaloa suurempi. Mutta kukaan ei uskonut, että reaktori olisi voinut räjähtää.
 Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus Suomen uutisissa
 Kaupunki evakuoidaan
 Natalia Storm kertoo, että kodeissa oli valtiollisia tiedotteita varten radiovastaanottimet. Stormin perhe kokoontui ystäväperheensä kanssa sitä kuuntelemaan. He odottivat tapahtumasta lisätietoja.
 – Seuraavana aamuna, tai oikeastaan jo sunnuntain 27. huhtikuuta vastaisena yönä saimme joditabletit, Storm sanoo.
 Prypjatin kaupungin johto oli päättänyt, että asukkaiden pitäisi lähteä kaupungista sunnuntaihin kello 14:ään mennessä. Syyksi kerrottiin "tapahtuma ydinvoimalassa".
 Evakuoinnin oli tarkoitus kestää muutama päivä. Asukkaiden piti ottaa mukaansa henkilöllisyystodistukset ja vähän ruokaa. Kotieläimet piti jättää.
 – Olisimme poissa kolme päivää, sanottiin. Se oli ainoa tieto, jonka saimme.
 Alkoi pitkä odotus. Storm muistaa, että aika tuntui kuluvan uskomattoman hitaasti.
 – Emme voineet mennä minnekään tai tehdä mitään. Ei ollut paniikkia eikä pelkoa, oli vain tyhjyys.
 Keskeytynyt puhelu
 Storm evakuoitiin vanhempiensa luo Odessaan. Saapuessaan sinne 29. päivän iltana, hän näki televisiosta uutisen, että Tšernobylin ydinvoimalassa oli ollut tulipalo.
 – Ei muuta.
 Storm kertoo, miten yritti jo onnettomuutta seuraavana päivänä, 27. huhtikuuta, soittaa äidilleen. Koska perheellä ei ollut puhelinta, hän joutui menemään naapuriin puhelua varten.
 – Aloin sanoa äidille, että "tiedäthän, missä olen töissä..." – ja samassa puhelu katkesi. Sitä kuunneltiin varmasti, eikä haluttu lietsoa paniikkia.
 Kuuntele tästä Natalia Stormin haastattelu Svenska Ylellä (ruotsiksi)
 Päällikön sana oli laki
 Chernobyl-televisiosarjassa seurataan  Valerij Legasovia , joka oli onnettomuutta tutkineen komitean johtaja. Legasov osoitti, että onnettomuus johtui osin inhimillisistä virheistä ja osin siitä, että reaktorimalli oli virheellisesti rakennettu.
 Ainakin televisiosarjassa onnettomuuden pääsyylliseksi nimetään  Anatolij Djatlov . Djatlov oli ydinvoimalan pääinsinööri ja Natalia Stormin esimies.
 Storm muistelee Djatlovilla olleen sukellusvenetausta ennen Tšernobylia.
 – Hän komensi ihmisiä eikä rohkaissut keskusteluun. Siksi hän varmaan olikin tehtävässään. Djatlov oli myös kommunisti ja korkea päällikkö. Sellainen, jolle alaiset eivät voineet sanoa ei.
 HBO:n Chernobyl-sarjassa Paul Ritter esittää Anatolij Djatlovia. Djatlov oli ydinvoimalan pääinsinööri onnettomuuden tapahtumahetkellä. Liam Daniel
 Djatlov ei ollut ydinvoimalainsinööri. Storm muistaa hänen sanoneen, että testit voimalassa jatkuvat, vaikka se alaisten mielestä vaikutti oudolta.
 – Ei hän tiennyt, miten tilanne kehittyisi, Storm sanoo.
 – Niin se Neuvostoliitossa oli. Jos joku oli korkeammassa asemassa kuin sinä, häntä ei koskaan sinuteltu. Eikä koskaan sanottu vastaan. Olimme oppineet olemaan kuuliaisia, ja pelko ohjasi koko Neuvostoliittoa.
 Televisiosarjan ydinvoimalakohtaukset on kuvattu  Ignalinan ydinvoimalassa Liettuassa , mutta sarjassa mainitut tapahtumapaikat ja esimerkiksi valvomo ovat Stormille tuttuja.
 – Olin siellä melkein koko ajan. Minun olisi pitänyt työskennellä turbiini-insinöörinä valvontaosastolla. Siihen olin saanut koulutuksen, mutta tyttäremme syntymän jälkeen en voinut tehdä niin paljon vuorotyötä.
 HBO:n Chernobyl-tv-sarjan sankariksi nostama mies ei koe olevansa sellainen
 "Levität paniikkia"
 Natalia Storm sai vähitellen käsityksen siitä, miten vakava Tšernobylin onnettomuus oli ollut. Tietoa tuli Stormin miehen ja ystävien kautta. Yksi huolestuttavista asioista oli se, että Tšernobylissa räjähtäneen reaktorin kaltaisia oli Neuvostoliitossa useampia.
 – Onnettomuuden jälkeen saimme allekirjoitettavaksemme paperin, jossa lupasimme vaieta kaikista onnettomuuden yksityiskohdista 20 vuoden ajan. Mutta en minä ollut niin sisällä kaikista salaisuuksista...
 Myöhemmin samana vuonna, kun Storm perheineen asui Kiovassa, hän kiersi työkseen ympäri kaupunkia mittaamassa radioaktiivista säteilyä.
 Storm kertoo, miten hakiessaan tytärtään päiväkodista, hän mittasi säteilypitoisuudet myös siellä.
 Päiväkodin villamatossa säteilyarvot olivat ennenkuulumattoman korkeat.
 – Sanoin päiväkodin tädille, että matosta pitää hankkiutua eroon, mutta hän ei välittänyt sanomisestani. Seuraavana päivänä, kun tulin töihin sain kuulla, että olin jäänyt työttömäksi. "Kuljet ympäriinsä levittämässä paniikkia, heippa", minulle sanottiin.
 Natalia Storm selvisi Tšernobylin voimalaonnettomuudesta, ystävät eivät
 Kummituskaupunkiin
 Yli 30 vuoden takaisten tapahtumien muisteleminen on raskasta. Siksi Storm yrittää olla vajoamatta muistoihinsa kovin usein.
 – Se olisi kuin haava, jonka päältä repii koko ajan ruven pois, mutta se parantuu ajan myötä. Ja se auttaa. että puhuu asiasta. Kun itse on avoimempi elämälle, se ei tunnu enää niin tuskaiselta. Elämä menee eteenpäin.
 Storm kirjoittaa kirjaa siitä, miten jokaisella ihmisellä on oma Tšernobylinsä – hetki, joka muuttaa koko elämän kulun.
 Kenties joskus Storm perheineen matkustaa vielä Prypjatiin.
 – Lapseni, etenkin poikani, ovat olleet kiinnostuneita matkustamaan sinne. Haluaisin käydä Prypjatissa ja laittaa tarinalle pisteen.
 Katso täältä Ylen artikkeleita Tšernobylista ja Chernobyl-televisiosarjasta
 Artikkeli julkaistu alun perin ruotsiksi  Korsholmaren Natalia Storm var ingenjör i Tjernobyl - "Vi lovade att tiga om alla detaljer kring olyckan i 20 års tid" .

Natalia Storm työskenteli insinöörinä Tšernobylissä – "Lupasimme vaieta kaikista onnettomuuden yksityiskohdista 20 vuoden ajan"


Summary: Ruoan verkkokauppa kasvaa Suomessa nyt kovaa vauhtia.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Mikä paikka tämä on, kertoo vantaalainen  Emmi Kyparissakos  lastensa ihmetelleen taannoin ruokakaupassa.
 Käynti perinteisessä kivijalkaliikkeessä tuntui uudelta ja eksoottiselta kokemukselta, sillä yleensä ruoka toimitetaan perheen kotiovelle pahvilaatikoissa. Niin tälläkin kertaa.
 Pihaan kaartaa pakettiauto, joka on lastattu täyteen ruokaa sisältäviä pahvilaatikoita. Kuljettaja  Robert Himanen  kärrää viikon ostokset ovelle.
 Kyparissakos kertoo, että nelihenkinen perhe päätyi verkkoruokakaupan asiakkaaksi helppouden ja ajansäästön vuoksi.
 – Nyt on paljon enemmän aikaa tehdä kaikkea muuta. Eikä tarvitse olla kiukkuisten, nälkäisten lasten kanssa kauppajonossa. On se ollut ihan ääretön helpotus, hän kuvailee.
 Ruoan verkkokaupasta ovat Suomessa innostuneet ensimmäisenä kasvukeskuksissa asuvat, ruuhkavuosia elävät lapsiperheet. Syy on yksinkertainen: heillä on usein aika kortilla.
 Kaupan tilastojen valossa ruoan verkko-ostaminen on saanut lisää vauhtia muutoinkin.
 Keräilijät näkevät asiakkaiden tilaukset mobiililaitteelta.  Pekka Tynell / Yle
 Palvelut laajenevat eri puolilla maata
 Verkkoruokakaupan yleistymistä on hidastanut Suomessa se, että kuluttajien tottumukset muuttuvat hitaasti.
 Verkkokauppaa tutkinut Aalto-yliopiston työelämäprofessori  Lasse Mitronen  sanoo, että moni kuluttaja on vierastanut ostosten keräily- ja toimitusmaksuja sekä kuljetusten aikaikkunoita.
 Toisaalta verkkokauppapalveluita on tähän mennessä ollut tarjolla suht vähän. Tilanne on kuitenkin muuttunut nopeasti.
 Ruoan verkkokauppaa tarjoavien myymälöiden määrä on viisinkertaistunut viidessä vuodessa kun lasketaan yhteen markkinajohtajien, eli S-ryhmän ja Keskon liikkeet.
 S-ryhmän tuorein luku 29 koskee kuluvaa vuotta tähän mennessä. Loppuvuoden aikana on luvassa uusia julkistuksia. S-ryhmä toimittaa ruokaa myös Alepan kauppakassi -palvelun kautta. Tuotteita ei kerätä myymälöistä vaan keskitystä keräilymyymälästä.  Joonas Haverinen / Yle
 – Meillä on nyt yli 200 kauppaa ja loppuvuoden aikana tulee muutamia kymmeniä lisää, kertoo kaupan palveluiden johtaja  Jani Karotie  Keskosta.
 Karotien mukaan tällä viikolla palvelu laajenee uusiin kauppoihin Tampereella, Kuusamossa, Akaassa ja Loimaalla.
 S-ryhmän puolella palvelu on otettu tänä vuonna käyttöön esimerkiksi neljässä Prismassa. Uusia avauksia kuullaan loppuvuodesta.
 – Keskitymme edelleen kaupunkeihin. Näemme että näille palveluille kovin kysyntä on kaupungeissa, sanoo SOK:n vähittäiskaupan digitaalisista palveluista vastaava päällikkö  Matti Torniainen .
 Kaupan suurketjujen lisäksi ruokaa myyvät verkossa myös esimerkiksi Kauppahalli24, Sannan ruokakassi ja Ekamarket.
 Kesko vastaanottaa kuukausittain noin 35 000 ruokatilausta verkon kautta, kertoo johtaja Jani Karotie. Pekka Tynell / Yle
 Myynti on vielä pientä, mutta kasvuvauhti kova
 Viime vuonna Suomessa myytiin ruokaa ja muuta päivittäistavaraa verkon kautta noin 70 miljoonan euron arvosta.
 Potti vastaa vain noin 0,4:ää prosenttia päivittäistavarakaupan 18 miljardin euron myynnistä.
 Vertailun vuoksi Ruotsissa verkkoruokakaupan osuus on vajaat kaksi prosenttia, Iso-Britanniassa kahdeksan prosenttia ja Etelä-Koreassa jopa 20 prosenttia myynnistä.
 Suomessa verkkokauppa kuitenkin kasvaa nyt nopeammin kuin esimerkiksi Ruotsissa. Kesko arvioi, että tänä vuonna markkina rikkoo sadan miljoonan euron rajan.
 – Keskossa ruoan verkkokauppa on kasvanut alkuvuoden aikana 115 prosenttia. Tavoitteena on tänä vuonna tuplata viime vuoden myynnin taso, sanoo Karotie.
 Myös markkinajohtaja S-ryhmässä kasvu on vahvaa: verkkoruokakauppa kasvoi heinäkuussa 40 prosenttia viime vuoden vastaavaan aikaan verrattuna.
 Verkkoruokakaupan osuus päivittäistavarakaupan myynnistä voi nousta jopa kymmeneen prosenttiin myynnistä tulevina vuosina, arvioi SOK:n vähittäiskaupan digipalveluista vastaava johtaja Matti Torniainen. Pekka Tynell / Yle
 "Alkaa lyödä pikkuhiljaa läpi"
 Professori Lasse Mitronen pitää kaupan ilmoittamia kasvulukuja kovina, vaikka lähtötaso onkin matala.
 – Ruoan verkkokauppa alkaa lyödä pikkuhiljaa Suomessakin läpi, erityisesti kaupunkiseuduilla, Mitronen arvioi.
 Mitrosen mukaan Ruotsin esimerkki viittaa siihen, että ruoan verkkokauppa voi kasvaa Suomessa vielä moninkertaiseksi nykyisestä.
 Kauppaketjujen intoon laajentaa ruoan verkkokauppaa vaikuttaa luonnollisesti myös kannattavuus.
 S-ryhmässä verkkokauppa ei lyö vielä leiville. Tuotteiden keräily kaupassa ja kuljetukset aiheuttavat paljon työtä ja siten myös kustannuksia, kertoo Torniainen.
 Kesko puolestaan ilmoittaa saaneensa verkkokaupan kokonaisuutena kannattavaksi tehostamalla kuljetuksia ja verkko-ostosten keräilyä kaupoissa.
 Mitrosen mukaan ketjuja houkuttaa verkkoruokakaupassa myös se, että keskiostos on verkossa selvästi suurempi kuin marketissa. Samalla sitoutetaan asiakkaita omaan ketjuun.
 Erityisesti lapsiperheet suosivat ruokaostosten kotiinkuljetusta. Robert Himanen toimitti tilauksen Vantaalle maanantaina.  Pekka Tynell / Yle
 Aikaa säästyy rutkasti
 Vantaalainen Kyparissakosin perhe alkoi ostaa ruoat verkosta 1,5 vuotta sitten. Nyt paluu entiseen tuntuu jo kaukaiselta ajatukselta.
 – Jos ottaisin lapset mukaan kauppareissulle, se kestäisi varmaankin ajoineen tunnin tai puolitoista. Nyt menee 15 minuuttia, kun laitan ruoat vain jääkaappiin, Emmi Kyparissakos kuvailee.
 Hän arvioi myös, että verkko-ostaminen säästää rahaa, sillä laskun näkee etukäteen. Lisäksi heräteostokset ovat vähentyneet.
 Kivijalkakaupassa käydään viikon tai kahden välein hakemassa pientä täydennystä.
 – Ei ihan hirveästi tule enää käytyä. Pitäisi varmaan opettaa lapsille, miten käydään perinteisesti kaupassa, hän naurahtaa.

Kaupunkien lapsiperheet innostuivat ostamaan ruokansa verkosta – "Pitäisi varmaan opettaa lapsille, miten käydään kivijalkakaupassa"


Summary: Valtaosa Grönlannin asukkaista saa ainakin osan ravinnostaan luonnosta.

Grönlannin asukkailla ei juuri ole epäilystäkään ilmastonmuutoksen todellisuudesta, sillä lähes kaikki saaren asukkaat ovat tunteneet sen vaikutuksen henkilökohtaisessa elämässään. Asia ilmenee laajasta kyselytutkimuksesta, josta uutisoi  The Guardian -lehti .
 Tutkimus kertoo, että peräti 92 prosenttia grönlantilaisista uskoo, että ilmasto on lämpenemässä ja yli 80 prosenttia pitää ilmiötä vähintäänkin melko tärkeänä oman elämänsä kannalta. Joka viides kertoi, että ilmastonmuutos vaikutti heidän elämäänsä äärimmäisen voimakkaasti.
 Suurimmat vaikutukset ovat merijään heikkeneminen, mikä vaikeuttaa liikkumista, ikiroudan sulaminen ja ennakoimattomiksi muuttuneet sääolot. Osa piti pahimpana ongelmana sitä, että jääkarhut viettävät nyt aiempaa enemmän aikaa mantereella.
 Koska valtaosa grönlantilaisista saa ainakin osan ravinnostaan metsästyksestä ja kalastuksesta, ilmaston lämpenemisen katsotaan haittaavan näitä elinkeinoja.
 Ilmastonmuutoksella oli positiivisiakin vaikutuksia. Maanviljely helpottuu, samoin kuin turismi, laivanvarustus ja kaivostoiminta.
 Henkistä ahdistusta
 Grönlannin asukkaat kärsivät tunnetusti henkisistä vaikeuksista. Saarella tehdään paljon itsemurhia ja alkoholismi on hyvin yleistä.
 Tutkijat uskovat, että ilmastonmuutos pahentaa saarelaisten henkistä ahdistusta.
 – Lämpötilojen muutos korostuu napa-alueita ympäröivillä alueilla. Ei ole epäilystäkään siitä, etteikö arktisen alueen asukkailla olisi ahdistuneisuusoireita, "ekologista surua" ja jopa ilmastonmuutoksen vaikutuksen aiheuttamaa post-traumaattista stressiä, sanoi Guardianin haastattelema kanadalaisen ympäristön vaikutusta ihmisen terveyteen tutkivan järjestön puheenjohtaja  Courtney Howard .
 Tutkimuksen  olivat tehneet Grönlannin ja Kööpenhaminan yliopistot sekä Kraks-tutkimusinstituutti.

Kysely: Lähes kaikki Grönlannin asukkaat ovat henkilökohtaisesti kokeneet ilmastonmuutoksen vaikutuksen – ahdistusta ja pelkoa


Summary: Hallituksen asemaa käsitellään uudestaan viikon päästä 20. elokuuta.

Italian kriisiytynyt oikeistopopulistihallitus pysyy toistaiseksi pystyssä, sillä maan senaatti ei tiistaisessa istunnossaan tukenut nopeasti järjestettävää luottamuslauseäänestystä pääministeri  Giuseppe Conten  hallitukselle.
 Senaatti päätti sen sijaan, että asiaa puidaan seuraavan kerran viikon päästä 20. elokuuta, jolloin pääministerin on määrä esiintyä senaatissa kriisin vuoksi.
 Italian hallitus ajautui kriisiin viime viikolla, kun sisäministeri  Matteo Salvini  ilmoitti vetäytyvänsä koalitiosta ja haluavansa uusia vaaleja.
 Tiistain väittelyssä Salvini ilmoitti yllättäen tukevansa Viiden tähden liikkeen ajamaa parlamenttiuudistusta, joka leikkaisi edustajien määrää nykyisestä 950:stä 605:een.
 Kyselyiden mukaan Lega saisi yli kolmanneksen äänistä uusissa vaaleissa.

Italian horjuva hallitus pysyi toistaiseksi tolpillaan - luottamusäänestykseen ei vielä ryhdytty


Summary: Riitely aluekehitysrahoista alkoi, kun Uudenmaan maakuntajohtaja Ossi Savolainen vaati EU-rahoitusta kasvukeskuksiin.

Elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) toppuuttelee Uudenmaan vaatimuksia aluekehitysrahojen jakoperusteiden muuttamisesta. Ministerin mukaan Suomessa on yhä alueellista eriarvoisuutta, jota pitää poliittisin päätöksin tasata.
 – Eriarvoisuutta on paitsi ilmansuuntien välillä myös eri kaupunkien ja kaupunginosien välillä, Kulmuni sanoo.
 Maakuntien välinen riitely aluekehitysrahoista sai alkunsa, kun Uudenmaan maakuntajohtaja  Ossi Savolainen  vaati  EU:n Suomelle myöntämien aluekehitysrahojen jakoperusteiden täysremonttia .
 Savolaisen mukaan aluekehitysrahoja pitäisi ohjata jatkossa Pohjois-Suomen sijaan enemmän Etelä- ja Länsi-Suomeen. Itä- ja Pohjois-Suomi saavat tällä hetkellä kaksi kolmasosaa tuista, vaikka alueilla asuu vain neljännes suomalaisista.
 "Riitely aluekehitysrahoista on ennen aikaista"
 Elinkeinoministeri Katri Kulmuni ei ota tässä vaiheessa tarkemmin kantaa yksityiskohtiin, vaan sanoo riitelyn tukirahoista olevan ennen aikaista.
 – Nythän ensin neuvotellaan EU:n uudesta budjetista ja siinä mielessä näyttää hyvältä, että Suomen saanti olisi kasvamassa, Kulmuni sanoo.
 EU:n rakennerahoilla saataisiin Uudenmaan maakuntajohtajan Ossi Savolaisen mukaan Etelä- ja Länsi-Suomen alueella Pohjois-Suomea enemmän aikaan.
 Savolainen sanoo, että Etelä- ja Länsi-Suomi tekevät jo nyt suuremman osan rakennerahastojen tuloksesta.
 Savolaisen mielestä tukia jaettaessa pitäisi huomioida nykyistä paremmin sekin, että suurin osa maahanmuuttajista on sijoittunut juuri pääkaupunkiseudulle.
 Savolainen korostaa, että maahanmuuttajien kotouttamisessa onnistuminen on koko yhtyeiskunnan kannalta tärkeä asia.
 "Ongelmat eri alueilla ovat omanlaisiansa"
 Kulmuni toteaa, että ongelmat eri alueilla ovat omanlaisiansa ja näihin kaikkiin pitäisi koittaa puuttua.
 EU:n Suomelle jakamat rakennerahastovarat on siis tarkoitettu muun muassa tutkimukseen ja kehitykseen sekä työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden parantamiseen.
 Käytännössä tämä tarkoittaa syrjäytymisen ehkäisemistä, maahanmuuttajien kotoutumisen helpottamista ja nuorten koulutuksesta työelämään siirtymisen tukemista.
 Rakennerahastojen varoja voidaan käyttää myös heikossa työmarkkina-asemassa olevien koulutus- ja työllistymisvaihtoehtojen lisäämiseen.
 – Aina, kun on kyse rahasta tulee kiistoja, mutta toivon ja uskonkin, että maakuntien kesken päästään vielä hyvään yhteisymmärrykseen, Kulmuni sanoo.
 Kulmuni toteaa, että, kaikkien tarkoituksenahan on vähentää eriarvoisuutta, jota Suomen sisällä edelleen on. Ministerin mielestä asiat kannattaa nyt rauhassa valmistella ja käydä läpi.
 Kulmuni sanoo, että rahojen jakamisesta päätetään vasta, kun Suomen EU:lta saama summa tulevalle rahoituskaudelle on selvä.
 Pohjois-Suomella on harvan asutuksensa perusteella oma erityisasemansa
 Tulevalla, vuonna 2021 alkavalla ohjelmakaudella, Suomessa pyörii aluekehitystukea kokonaisuudessaan noin 4–5 miljardia euroa. Se koostuu sekä EU:n että kansallisesti myönnettävistä varoista.
 – EU:ssa neuvotellaan ensin Suomen kokonaissaannista ja tämän jälkeen neuvotellaan sitten kansallisesta jaosta, Kulmuni sanoo.
 Ministeri muistuttaa, että Pohjois-Suomella on harvan asutuksensa perusteella tukikriteerien suhteen oma erityisasemansa.
 Kulmunin johtamalta työryhmältä odotetaan uutta vuonna 2021 alkavaa rakennerahoituskautta koskevaa rahanjakopäätöstä jo lähikuukausina.
 Lue lisää:
 Aluekehitysmiljardeista on syntymässä lihava riita: Itä- ja Pohjois-Suomi saavat kaksi kolmasosaa tuista, vaikka alueella asuu vain neljännes suomalaisista
 Maakuntajohtaja Kari Häkämies kaipaa uusia tuulia maakuntien rahanjakoon – "Varsinais-Suomessa ei tarvitse keksiä, mitä rahoilla tehtäisiin"

Elinkeinoministeri toppuuttelee Ruuhka-Suomen vaatimuksia aluekehitysrahojen uusjaosta – "Alueellisia eroja pitää tasata"


Kaksi ihmistä on kuollut liikenneonnettomuudessa Saarijärvellä Keski-Suomessa, kertoo pelastuslaitos.
 Onnettomuus tapahtui Kuoppalantiellä myöhään iltapäivällä kello viiden aikaan.
 Tutkinta onnettomuuspaikalla on vielä kesken.

Kaksi ihmistä kuoli liikenneonnettomuudessa Saarijärvellä


Summary: Sosiaalisen median kautta kuvia ja videoklippejä voi jakaa koko maailmalle. Täydellisen kuvan tavoittelussa on ilonsa – ja riskinsä.

– Sosiaalisesta mediasta on tullut itsensä edistämisen paikka, jossa pyrimme tietoisesti näyttämään itsestämme kiinnostavia puolia. Hienon kuvan saamiseksi olemme valmiita jopa venyttämään sääntöjä.
 Näin pohtii tohtori ja sosiaalisen median tutkija  Salla-Maaria Laaksonen  Helsingin yliopistosta. Hän viittaa viime viikonloppuna  Pyhtään kukkapellolle  suuntautuneeseen kansanvaellukseen, jonka jäljiltä maalauksellinen pelto  joutui pahoin tallatuksi .
 Somehitiksi nousseella kukkakeitaalla oli jo valmis kuvauspaikka. Siitä oli kuitenkin lähtenyt leviämään laaja sokkelo – omistajan esittämästä tallaamiskiellosta huolimatta.
 – Minulla ei ole mitään sitä vastaan, että täällä otetaan kuvia – on ihanaa, että pelto jää monien muistoihin! Sitä en kuitenkaan ymmärrä, miksi lähteä tallaamaan korkeaa, tiheää kasvustoa siksi, että haluaa tietystä paikasta kuvan, sanoo pellon omistaja  Miina Tuominen-Brinkas .
 Tutkija Salla-Maaria Laaksonen tunnistaa ilmiön.
 – Helposti ajatellaan, että jos minä yhtenä ihmisenä teen jotakin, niin siitä ei ole paljoa haittaa. Kun tällä tavalla ajattelevia on monia, syntyy ongelma.
 Kansanvaellus Pyhtäällä sijaitsevalle kukkapellolle aiheutti laajaa vahinkoa. Tiina Karppi / Yle
 Kisa parhaasta kuvasta
 Pyhtään kukkapellon kohtalo on herättänyt kysymyksen siitä, mitä ihmiset ovat valmiita tekemään täydellisen kuvan tai selfien eteen. Ja ennen kaikkea: miksi?
 Sosiaalista mediaa tutkineen Salla-Maaria Laaksosen mukaan syitä on monia, eivätkä ne ole yksiselitteisiä. Hän vertaa kieltokyltin yli astumista siihen, kun museossa otetaan salaa kuva teoksesta.
 – Sosiaalinen media on väylä jakaa kokemuksia ja uniikkeja kuvia, joita kellään muulla ei ole. Itse otetulla kuvalla näytetään, että olen todella ollut täällä, Laaksonen sanoo.
 Kauniit kuvat myös kiehtovat.
 – Elämme hyvin visuaalisessa kulttuurissa ja elämystaloudessa. Jos joku laittaa kuvan kiinnostavasta paikasta, sinne lähdetään sankoin joukoin kokemaan sama itse, pohtii toimittaja ja luontokuvaaja  Kimmo Ohtonen .
 Tuhannet ovat käyneet Pyhtäällä ihastelemassa kukkaloistoa. Tiina Karppi / Yle
 Sosiaalisen median kautta onnistuneen otoksen voi jakaa koko maailmalle. Täydellisen kuvan tai videoklipin tavoittelussa on kuitenkin varjopuolensa.
 Useissa maissa on raportoitu tapauksista, joissa henkilö on  tapaturmaisesti kuollut ottaessaan itsestään valokuvaa . Esimerkiksi  viime vuonna pariskunta menehtyi  pudottuaan Portugalissa 40 metriä korkean seinämän päältä. Viranomaiset uskoivat pariskunnan menettäneen tasapainonsa selfien ottamisen seurauksena.
 Kuvien ottamisesta Suomen merimuseon harjalla puolestaan tuli  lasten ja nuorten vaarallinen harrastus Kotkassa  muutama vuosi sitten.
 Sosiaalisessa mediassa on jo valmiiksi niin paljon sisältöä, että seuraajien ja tykkäysten kerryttämiseksi pyritään tekemään koko ajan näyttävämpiä asioita.
 – Kisa jännittävästä ja toinen toistaan paremmasta kuvasta saattaa aiheuttaa vauhtisokeutta, jonka seurauksena ei näe metsää puilta, toteaa luontokuvaaja Kimmo Ohtonen.
 Etenkin moni ammattisomettaja pyrkii luomaan viraalia sisältöä sekä uniikkia brändiä.
 – Se toimii todennäköisimmin, kun sisältö on näyttävää tai extremeä, tutkija Salla-Maaria Laaksonen sanoo.
 Tutkija Salla-Maaria Laaksonen muistuttaa, että vaikka osalle sosiaalinen media on väylä rakentaa tarkkaan harkittua profiilia, se on monelle myös paikka jakaa arjen pieniä iloja.  Tuukka Lehtiniemi
 Luonnon kustannuksella
 Toimittaja Kimmo Ohtonen on päättänyt soveltaa luontokuvaukseen ammatissaan oppimiaan kultaisia sääntöjä. Vaikka työ on vienyt hänet muun muassa jääkarhujen pariin, turvallisuus – niin hänen kuin eläinten – on tärkeintä.
 – Selvitän aina etukäteen kenen mailla olen, miten siellä tulee toimia ja mitä olen kuvaamassa. Se tekee valokuvaamisesta myös paljon antoisampaa. Luonnossa on liikuttava sitä kunnioittaen.
 Yhtenä esimerkkinä tämän kunnioituksen unohtamisesta Ohtonen mainitsee The Beach -elokuvan aiheuttaman turistiryntäyksen Thaimaan Maya Bayn rannalle. Se on  tällä hetkellä suljettuna, jotta luonto voi toipua  ihmisten aiheuttamasta tuhosta.
 Kimmo Ohtonen toivoo, että luonnossa liikkujat muistaisivat kunnioittaa ympäristöä.  Laura Ohtonheimo
 Kimmo Ohtonen muistaa myös Suomesta tapauksia, joissa sana on lähtenyt kiirimään rakennuksen alla majailevasta kettuperheestä. Pian sitä on piirittänyt kymmenien kuvaajien joukko.
 – Luontokuvauspiireissä keskustellaan paljon siitä, missä raja menee. Osa menee niin lähelle eläintä, ettei se pääse edes saalistamaan. Kun tästä huomautetaan, otetaan puolustuskanta, Ohtonen sanoo.
 Sama ilmiö oli nähtävillä myös Pyhtäällä. Kun kukkapelto tallottiin, Miina Tuominen-Brinkas kielsi muodostuneille poluille astumisen kyltein ja opastein. Silti hän joutui erikseen pyytämään kymmeniä ihmisiä poistumaan kasvuston seasta.
 – Osa on ollut pahoillaan ja vedonnut siihen, että pellolla oli jo tallaumia. Osa kuitenkin selvästi toimi tietoisesti. Eniten minua on hämmästyttänyt reaktio pyyntööni poistua pellolta. Jotkut ovat olleet töykeitä ja lähteneet tuohtuneena pois, Tuominen-Brinkas kertoo.
 Moni Brinkaksen tilan kukkapellolla vieraillut halusi ihastella luonnon monimuotoisuutta ja ikuistaa sen kuviin. Tiina Karppi / Yle
 Kuvat hyvän mielen levittäjinä
 Vaikka Brinkaksen tilan kukkapelto on ensisijaisesti tarkoitettu luonnon monimuotoisuuden lisäämiseksi, se on myös tietoisesti haluttu tarjota silmäniloksi.
 – Yksi pellon arvoista on, että sen voi nähdä ja kokea. Täällä on käynyt tuhansia ihmisiä ja valtaosa heistä on käyttäytynyt todella hyvin. Sanoinkin leikilläni miehelleni että tämä on paikka, jossa keski-ikäiset miehet ottavat ensimmäistä kertaa selfien, Miina Tuominen-Brinkas nauraa.
 Kukkapelto nousee loistoonsa jälleen ensi kesänä. Tuominen-Brinkas aikoo aidata pellon ja pystyttää viralliset kieltokyltit hyvissä ajoin. Pelto perustetaan jälleen näkyvälle paikalle.
 – Tarkoitus ei ole viedä elämystä muilta pois, hän hymyilee.
 Miina Tuominen-Brinkas iloitsee siitä, että moni on kokenut ilon ja liikutuksen hetkiä kukkapellolla.  Tiina Karppi / Yle
 Tästä on hyvillään myös toimittaja ja luontokuvaaja Kimmo Ohtonen.
 – Pyhtään tapaus on antanut hyvän muistutuksen sekä luonnon että toisen omaisuuden kunnioittamisesta, mutta myös siitä, miten kaunista luontoa meillä Suomessa on. Tämä on lähimatkailua parhaimmillaan ja siksi ilmiössä on mielestäni myös paljon hyvää.
 Moni Pyhtäällä vieraillut halusi nimenomaan jakaa tätä hyvää eteenpäin.
 – Vaikka sosiaalinen media on kanava viestiä ja todistaa muille tekemisiään, se on myös väylä jakaa tunnelmia siitä, että on jossakin paikassa ja siellä on todella kivaa, toteaa tutkija Salla-Maaria Laaksonen.
 Tästä pääset tutustumaan Miina Tuominen-Brinkasin upeaan kukkapeltoon.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 asti.

Onko tykkäysten himo mennyt jo liian pitkälle? Ihmiset tuhoavat luontoa ja ovat valmiita kuolemaan täydellisen selfien puolesta


Henkilöonnettomuus on keskeyttänyt junaliikenteen kehäradalla, kertoo Rataliikennekeskus.
 P - ja I-junat eivät toistaiseksi kulje radalla käynnissä olevien pelastustoimien vuoksi. Kehäradan molemmilta raiteilta on otettu jännitteet pois.
 Rataliikennekeskuksen mukaan junat eivät tällä hetkellä kulje Myyrmäen ja Leinelän välillä. Junalla ei siis nyt pääse myöskään Helsinki-Vantaan lentoasemalle.
 Rataliikennekeskuksesta ei vielä osata arvioida, milloin liikenne palautuu normaaliksi. HSL kertoo verkkosivuillaan, että bussilinja numerolla 562N liikennöi Tikkurilan ja lentoaseman välillä.
 Rataliikennekeskuksen mukaan tilanteelle ei ole tällä hetkellä vaikutusta muuhun junaliikenteeseen.

Kehäradan junaliikenne keskeytetty henkilövahingon vuoksi – Toistaiseksi P- ja I-junat eivät kulje


Summary: Suomessa ilman oleskelulupaa olevien paperittomien määrä jatkaa kasvuaan.  Vuosia paperittomina olleiden tulevaisuus näyttää toivottomalta.

Vuosina 2014-2015 Eurooppa oli pakolaiskriisin kourissa.
 Satoja tuhansia Lähi-idästä, Afrikasta ja Etelä-Aasiasta lähtöisin olevia pakolaisia ja siirtolaisia pyrki Eurooppaan tarkoituksenaan hakea turvapaikkaa.
 Yksi heistä oli  Aljoarin Adnan , joka tuli turvapaikanhakijana Etelä-Irakista Basrasta Suomeen lokakuun alussa vuonna 2015.
 Kaikki ei kuitenkaan sujunut suunnitelmien mukaan. Maahanmuuttovirasto antoi Adnanille kielteisen turvapaikkapäätöksen vuonna 2016.
 Tästä alkoi Adnanin  paperittomuus .
 – Tilanteeni on tosi vaikea. Joudun päivittäin siirtymään paikasta toiseen. Yöt nukun kirkossa, kavereiden luona tai sitten täällä Diakonissalaitoksen päiväkeskuksessa, sanoo Adnan.
 Paperittomien määrä kasvussa
 Turvapaikanhakijoiden määrä on tippunut Suomessa alle kolmasosaan huippuvuosista 2015-2016.
 Turvapaikanhakijoiden määrän vähetessä Maahanmuuttovirasto on laskenut myös vastaanottokeskusten paikkamäärää.  Joonas Haverinen / Yle
 Maahanmuuttoviraston tuoreimpien lukujen mukaan kirjoilla on hieman yli 9000 turvapaikanhakijaa.
 Maahanmuuttovirasto arvelee paperittomien määräksi runsas 2000. Helsingin Diakonissalaitoksen arvion mukaan paperittomia on noin 4000. Joonas Haverinen / Yle
 Vähentynyt turvapaikanhakijoiden määrä näkyy myös vastaanottokeskuksissa vähentyneenä kysyntänä.
 Vastaanottokeskuksissa eri puolilla maata asuu tällä hetkellä noin 5700 turvapaikanhakijaa, ja määrä on vähenee loppuvuodesta vielä 500-600, arvelee Maahanmuuttoviraston tulosalueenjohtaja  Kimmo Lehto .
 Muun muassa tästä syystä Maahanmuuttovirasto on vähentänyt paikkoja vastaanottokeskuksissa.
 Tänä vuonna on jo lakkautettu viisi vastaanottokeskusta ja loppuvuodesta lakkautetaan kolme lisää. Lisäksi esimerkiksi Espoon ja Vantaan vastaanottokeskuksissa paikkaluku pienenee noin viidellä kymmenellä (noin 10%) tänä syksynä.
 Paperittomien määrä ei kuitenkaan ole laskussa, päin vastoin.
 Paperittomien määrää Suomessa ei tarkalleen tiedä kukaan.  Arviot liikkuvat 2000-4000 välillä .
 Maahanmuuttoviraston Lehto arvelee, että paperittomia on Suomessa parituhatta.
 Jetro Kokko / YLE
 Helsingin Diakonissalaitoksen yksikönjohtaja  Mika Paasolainen  taas uskoo paperittomien määrän olevan tällä hetkellä nelisentuhatta.
 Hänen mukaansa kyse on kasvavasta ongelmasta niin pääkaupunkiseudulla kuin koko maassakin.
 – Meillä  Suojattomat -hankkeeseen  tulee viikoittain kymmenkunta uutta asiakasta, Paasolainen sanoo.
 Suojattomat on sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus STEA:n kolmevuotinen yhteisöhanke, jonka tarkoituksena on tukea kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita ihmisiä Suomessa.
 Paasolaisen mukaan tilanne johtuu yksinkertaisesti siitä, että nämä ihmiset kieltäytyvät palaamasta kotimaahansa, ja yrittävät sitten selvitä paperittomana Suomessa.
 "En jaksa enää"
 Adnan on omien sanojensa mukaan kertonut rehellisesti oman tarinansa Maahanmuuttovirastolle, mutta ei ole saanut muutosta kielteiseen turvapaikkapäätökseen.
 Aljoarin Adnan on hakenut turvapaikkaa Suomesta vuodesta 2015 lähtien.  Antti Kolppo / Yle
 Hän on tehnyt yli kolme vuotta satunnaisia töitä, kuten esimerkiksi jakanut postia, ja yrittänyt elättää itsensä.
 – Vastaanottopalvelut ovat päättyneet, eikä ole oikein muutakaan tukea tai paikkaa mihin mennä. Tuntuu, että en jaksa enää.
 Haaveita Adnanilla on edelleen.
 – Toivoisin, että saisin oleskeluluvan, ja että saisin perheeni Irakista tänne Suomeen. Sen jälkeen voisin opiskella, tehdä työtä ja rakentaa elämää kuten muutkin ihmiset.
 "Selkeästi poliittinen kysymys"
 Miten ja kenen paperittomien ongelma sitten pitäisi ratkaista?
 – Pitää muistaa, että paperittomat oleskelevat maassa ilman laillista oleskelulupaa. Tältä kannalta katsottuna tämä on ennen kaikkea poliisiasia, toteaa Lehto Maahanmuuttovirastosta.
 Maahanmuuttoviraston tulosalueen johtaja Kimmo Lehto peräänkuuluttaa poliittista vastuuta paperittomien tilanteen ratkaisemiseksi.   Jetro Kokko / YLE
 Toisaalta Lehto peräänkuuluttaa poliisin toiminnalle laajempaa yleistä hyväksyntää.
 – Mielestäni tämä on selkeä poliittinen kysymys. Poliittisten päättäjien pitäisi ilmaista selkeästi kantansa siihen, mitä teemme sellaisille ihmisille, jotka ovat täällä ilman laillista lupaa.
 Myös Paasolainen Helsingin Diakonissalaitokselta peräänkuuluttaa valtiovallan vastuuta.
 Hänen mielestään yksi oleellinen asia olisi helpottaa paperittomien työnhakua.
 Tällä hetkellä työluvansaanti on vaikeaa, ja päätös voi tulla vuoden päästä hakemisesta.
 – Eivät työnantajat pysty odottamaan näin kauan aikaa. Jos pystyisimme lyhentämään työluvan käsittelyaikoja, niin voisimme saada ihmisiä nopeammin pois paperittomuuden kierteestä, Paasolainen sanoo.
 Järjestelmän kankeutta lisää muun muassa se, että työntekijän oleskelulupaan liittyy saatavuusharkinta.
 Se tarkoittaa käytännössä sitä, että työnantajan on selvitettävä, onko kyseiseen tehtävään saatavilla kohtuullisessa ajassa työvoimaa Suomesta tai EU/ETA -alueelta.
 "Säästetään kustannuksista piittaamatta?"
 Diakonissalaitoksen yksikönjohtaja Paasolainen toivoo, että turvapaikanhakijoiden tilanne noussee esille myös meneillään olevissa ensi vuoden budjettineuvotteluissa.
 Ongelmien ratkaisussa on kyse paitsi asenteista myös rahasta.
 – Jos esimerkiksi halutaan nopeuttaa turvapaikanhakijoiden työluvan saamista, vaatii se todennäköisesti lisäresursseja virkamiesten palkkaamiseen, ja se on siten myös rahakysymys, Paasolainen sanoo.
 Myös sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) pitää tärkeänä, että työlupaprosessit saadaan nykyistä nopeammiksi.
 Hänen mukaansa tilannetta pitäisi parantaa erityisesti viranomaisten vastuita ja työjakoa täsmentämällä.
 Ohisalo huomauttaa, että hallitus on sitoutunut paperittomien tilanteen parantamiseen jo hallitusohjelmassa.
 – Käytännössä pyrimme kohtuullistamaan näyttökynnystä turvapaikanhakuprosessissa sekä parantamaan turvapaikanhakijoiden oikeusapua. Lisäksi hallitusohjelmassa on kirjaus myös siitä, että työllistyneet kielteisen turvapaikanhakijat voisivat saada jatkossa helpommin oleskeluluvan työn perusteella.
 Sisäministeri Ohisalo  väläytteli alkuviikosta , että lisärahaa voisi olla tulossa myös muun muassa maahanmuuttoviraston käsittelyruuhkien purkamiseen ja turvapaikanhakijoiden perheenyhdistämisiin.
 Tulosalueenjohtaja Lehto Maahanmuuttovirastosta taas sanoo saaneensä vihiä siitä, että Maahanmuuttovirasto turvapaikkayksikössä oltaisiin vähentämässä henkilöstöä.
 Lehdon tekemien laskelmien mukaan virkamiesten vähentäminen turvapaikkayksikössä saattaa kuitenkin käydä kalliiksi.
 Jos turvapaikkayksiköstä otetaan yksi virkamies pois, niin sen ansiosta jää vuositasolla 28 turvapaikkapäätöstä tekemättä. 28 turvapaikanhakijaa merkitsee vuositasolla vähän yli puolen miljoonan euron kustannusta.
 – Jos siis säästetään yhden virkamiehen palkkauksessa 60-65000 euroa ja saadaan tilalle yli puolen miljoonan kustannukset, niin silloin kyllä säästetään kustannuksista piittaamatta, Lehto sanoo.

"Yöt nukun kirkossa tai kavereiden luona", kertoo paperiton Aljoarin Adnan – Ilman oleskelulupaa Suomessa olevien määrä kasvaa


Summary: Pillerit tuotiin Unkarista Ruotsin kautta Suomeen.

Poliisi on takavarikoinut toukokuussa 307 600 Rivotril-pilleriä, tiedottaa  Helsingin poliisilaitos .
 Pillereiden salakuljetuksesta epäillään neljää romanialaismiestä, joista kolme vangittiin toukokuussa ja neljäs kesäkuussa.
 Kaikkia neljää epäillään törkeistä huumausainerikoksista.
 Poliisin mukaan esitutkinnassa on selvinnyt, että salakuljettajat lähtivät liikkeelle Romaniasta, hakivat pillerit Unkarista ja toivat ne Suomeen Ruotsin kautta.
 Päivitämme juttua.

Helsingin poliisi takavarikoi yli 300 000 Rivotril-pilleriä – Neljää romanialaismiestä epäillään törkeistä huumausainerikoksista


Summary: 72-vuotias Masatoshi Sasayama taittaa 300 kilometrin matkan jalkaisin. Suomen-reissu on hänen pitkäaikainen haaveensa.

Puisen vaellussauvan päähän kiinnitetty kulkunen kilahtelee rytmikkäästi sauvan osuessa asvalttiin.
 Valtatie 26:n varrella Kouvolassa astelee määrätietoisesti leveälieriseen hattuun ja vaaleisiin vaatteisiin sonnustautunut pieni hahmo.
 Japanilainen  Masatoshi Sasayama  lensi Helsinki–Vantaan lentokentälle reilu viikko sitten. Sieltä 72-vuotias Sasayama aloitti 300 kilometrin pituisen kävelyurakkansa.
 Miehen tavoitteena on kävellä Helsingistä Etelä-Karjalaan Rautjärvelle, jossa hänen pitkäaikainen toiveensa toteutuu.
 – Olen varannut matkaan yhteensä 18 päivää, Sasayama kertoo.
 Masatoshi Sasayama aikoo kävellä Helsingistä Rautjärvelle 18 päivässä. Kare Lehtonen/Yle
 Sasayamalla on mukanaan vain yksi rinkka, jossa on kaikki tarpeellinen. Rinkka painaa noin kuusi kiloa eli kymmenen prosenttia miehen painosta.
 – Raskaammalla repulla olisi hankalampi kävellä.
 Häyhä-innostus syttyi jo nuorena
 Eläkkeellä oleva entinen lihafirman työntekijä Masatoshi Sasayama alkoi valmistella Suomen-reissuaan noin vuosi sitten.
 – Luin nuorena japanilaista Golgo 13 -mangasarjakuvaa. Siinä seikkailee tarkka-ampuja, jonka esikuvana sanotaan olleen suomalainen tarkka-ampuja  Simo Häyhä . Päätin, että haluan joku päivä kävellä hänen asuinseudulleen.
 Siksi Masatoshi Sasayama kävelee Rautjärvelle, jossa sijaitsee Kollaa ja Simo Häyhä -museo.
 Rautjärvellä syntynyt Simo Häyhä (1905–2002 ) on  yksi maailman tunnetuimmista tarkka-ampujista.  Häyhä puolusti Suomea talvisodassa ja ampui lyhyessä ajassa yli 500 vihollista.
 Vähän ennen talvisodan loppumista Häyhä haavoittui kasvoihin, eikä siksi enää voinut osallistua jatkosotaan, vaikka olisi itse halunnut.
 "Kunnoitan Simo Häyhää"
 Masatoshi Sasayama kertoo pitävänsä Häyhästä, koska Häyhä oli isänmaallinen ja luonteeltaan vaatimaton.
 – Häyhä ja Suomen pieni kansa taistelivat suurta Venäjää vastaan.
 Kollaa ja Simo Häyhä -museolla Rautjärvellä Masatoshi Sasayama toivoo olevansa ylihuomenna lauantaina.
 – Ensinnäkin pidän kävelemisestä. Toiseksi haluan kävelemällä kunnioittaa Simo Häyhää.
 Muun muassa Simo Häyhän asu on esillä Rautjärvellä sijaitsevassa Kollaa ja Simo Häyhä -museossa. Petri Kivimäki /Yle
 Sasayama on tehnyt erilaisia pyhiinvaellusmatkoja lähes joka vuosi.
 – Olen kävellyt muun muassa Saksassa, Australiassa sekä Ranskasta Espanjaan Santiago de Compostelan pyhiinvaellusreitin.
 1 550 kilometriä pitkä Santiago de Compostelan retki oli hänen pisin vaelluksensa.
 – Siihen aikaan olin 62-vuotias, nuori ja hyväkuntoinen. Nyt kymmenen vuotta myöhemmin tämä 300 kilometrin matkan on minulle aivan sopiva.
 Miehen mukaan Suomen-reissu saattaa jäädä hänen viimeiseksi ulkomaan vaelluksekseen.
 Masatoshi Sasayama ei suinkaan ole ensimmäinen ulkomaalainen Kollaa ja Simo Häyhä -museossa. Museon toiminnanjohtaja  Kari Partasen  mukaan museolla on tänä vuonna ollut vieraita muassa Englannista, Espanjasta ja Australiasta.
 "Haluan nähdä Häyhän kiväärin!"
 Matkallaan Sasayaman yöpyy majataloissa ja hotelleissa. Hän kävelee päivässä keskimäärin 20 kilometriä. Edes suuren valtatien reunassa käveleminen ei pelota miestä.
 – Nähdessään minut autoilijat väistävät keskiviivan toiselle puolelle. Tunnen oloni turvalliseksi.
 Muutenkin suomalaiset ovat Sasayaman mukaan kilttejä ja ystävällisiä.
 – Kysyn usein tietä ja olen aina saanut apua. Koko reissu on sujunut tähän mennessä hienosti, ei ole ollut mitään ongelmia.
 Sasayamanilla on mielessään yksi tietty asia, jonka näkemistä hän erityisesti odottaa.
 – Haluan nähdä Häyhän kiväärin, koska Häyhä ei käyttänyt kiikaritähtäintä. Silti hän ampui useita ihmisiä.
 Pystykorva eli jalkaväenkivääri M28–30 on saanut lempinimensä tähtäimen korvakkeista Tommi Parkkinen / Yle
 Juuri Simo Häyhän käyttämää alkuperäistä kivääriä Sasayama ei kuitenkaan pääse näkemään, sillä Häyhän kivääri jäi todennäköisesti talvisodan taistelupaikoille Kollaalle. Kuitenkin vastaava jalkaväenkivääri M28–30 eli pystykorva on museossa näytillä.
 Museossa käymisen jälkeen Masatoshi Sasayama viettää muutaman päivän Rautjärven ja Imatran seudulla. Takaisin Helsinkiin hän matkustaa linja-autolla ja suuntaa sitten kohti kotimaataan Japania.
 Suomi kiehtoo japanilaisia
 Suomen Tokion suurlähetystön lehdistö- ja kulttuurineuvos  Markus Kokko  kertoo, että japanilaiset ovat yleisesti ottaen Suomesta todella kiinnostuneita.
 – Melkein aihepiiri kuin aihepiiri niin joku on siitä kiinnostunut. Japanilaisia kiinnostavat muun muassa Kalevala, suomalaiset design-yritykset ja tietysti muumit.
 Kiinnostus Simo Häyhään on siis vain yksi osa suurempaa kokonaisuutta. Kokon mukaan etenkin keski-ikäiset, sotahistoriasta kiinnostuneet miehet ovat kiinnostuneita Häyhästä.
 – Talvisota on ollut jo pitkään pinnalla Japanissa. Jo 1990-luvulla on julkaistu paljon japaninkielisiä kirjoja talvisodasta.
 Simo Häyhä vieraili jatkosodan aikana kesällä 1942 ampumapaikoillaan Kollaanjoella  SA-kuva
 Japanissa on myös Kokon mukaan kaksi anime- eli animaatiosarjaa, joissa on viittauksia toiseen maailman sotaan ja talvisotaan.
 Niistä Strike witches on ottanut vaikutteita oikeista lentäjistä. Girls und Panzer taas kertoo tytöistä, jotka ajavat toisen maailmansodan aikaisia panssarivaunuja. Vaunut edustavat sodassa mukana olleita maita.
 – Kyseiset animet ovat lisänneet myös nuorempien kiinnostusta talvisotaa kohtaan, kertoo Kokko.
 Mailla paljon yhteistä
 Suomen Tokion suurlähetystön lehdistö- ja kulttuurineuvos Markus Kokon mukaan japanilainen fanikulttuuri on todella intohimoista ja omistautunutta.
 – Yleensä fanituksen kohteesta hankitaan mahdollisimman paljon tietoa.
 Kokon mukaan japanilaisten kiinnostus Suomea kohtaan johtuu muun muassa siitä, että suomalaisten ja japanilaisten luonteet ovat hyvin samanlaisia.
 – Molempien maiden kansalaisille suhde luontoon on tärkeä. Olemme myös tiettyyn rajaan asti varautuneita ja ujoja ja siedämme hiljaisuutta. Varmasti tämä sielujen sympatia kiinnostaa ja yhdistää meitä, sanoo Kokko.
 Yksi syy kiinnostukselle on se, että Suomen ja Japanin väliset suhteet ovat olleet olemassa jo pitkään. Tänä vuonna vietetään maiden diplomaattisuhteiden 100-vuotisjuhlavuotta.
 Lue seuraavaksi:   Tutkijan kädet alkoivat vapista – maailmankuulun sotalegendan Simo Häyhän muistelmat löytyivät sattumalta
 Masatoshi Sasayama uskoo, että tämä matka on hänen viimeinen vaelluksensa. Marika Anttonen/Yle

Manga-sarjakuva sai japanilaismiehen lentämään 8 000 kilometriä ja kävelemään 300 kilometriä – "Haluan kunnioittaa Simo Häyhää"


Summary: CNN sanoo suomalaisten olevan tyytyväisiä terveydenhuoltoonsa, mutta nostaa esiin järjestelmän epätasa-arvon ja kestävyyden.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Yhdysvalloissa  uutiskanava CNN esittelee  artikkelissaan Suomen terveydenhuoltojärjestelmää.
 Suomalainen ja pohjoismaalainen terveydenhuolto ovat nousseet maassa keskustelunaiheeksi sen jälkeen kun demokraattipuolueen presidenttiehdokkaaksi pyrkivä  Bernie Sanders  kehui niitä.
 CNN on haastatellut artikkelissaan suomalaistoimittajaa ja tietokirjailijaa  Anu Partasta , HUS:n toimitusjohtajaa  Juha Tuomista  sekä sosiaalipolitiikan professoria  Heikki Hiilamoa .
 Artikkelissa ylistetään Suomen terveydenhuoltomallia mutta myös nostetaan esiin sen varjopuolia. Juttu on otsikoitu: "Suomen kuuluisan maksuttoman terveydenhuollon pimeä puoli".
 CNN:n mukaan 88 prosenttia suomalaisista on tyytyväisiä terveydenhuoltoonsa. Maksuton terveydenhuolto tarkoittaa Suomessa CNN:n mukaan sitä, ettei kukaan suomalainen ole ylivelkaantunut terveydenhuoltomaksujen johdosta.
 CNN myös muistuttaa, että suomalaisten eliniänodote on korkeampi kuin amerikkalaisten, synnytyskuolleisuus on matalaa ja pääsy terveydenhuoltoon on maailman huippuluokkaa.
 Mikä sitten on CNN:n mainitsema pimeä puoli?
 Kaikki ei kuitenkaan ole Suomessa ruusuisesti. CNN kertoo, että Suomen edellinen hallitus joutui eroamaan sen epäonnistuttua terveydenhuollon uudistamisessa.
 Lisäksi jutussa kerrotaan, että Suomen hajautettu terveydenhuolto tekee järjestelmästä kalliin ylläpitää ja on johtanut epätasaiseen laatuun. Haja-asutusalueet eivät CNN:n mukaan ole aina pystyneet tarjoamaan tarvittavia terveydenhuoltopalveluita asukkailleen.
 CNN muistuttaa, että Suomen ikääntyvä väestö merkitsee sitä, että järjestelmän ylläpidosta maksavien veronmaksajien määrä pienenee suhteessa resursseihin.

Amerikkalainen uutiskanava CNN kertoo Suomen terveydenhuollon "pimeästä puolesta"


Summary: Aluksen kapteeni ja kolme miehistön jäsentä on päästetty vapaiksi.

Yhdysvallat on kertonut haluavansa ottaa haltuunsa Gibraltarilla viime kuusta asti pysäytettynä olleen iranilaistankkeri Grace 1:n.
 Gibraltarin hallitus oli tänään aikeissa päästää aluksen ja sen miehistön vapaiksi. Se kuitenkin jatkoi aluksen pidättämistä Yhdysvaltain vaatimuksen jälkeen.
 Aluksen kapteeni ja kolme sen miehistön jäsentä päästettiin vapaiksi.
 Gibraltarin tuomioistuin aikoo päättää aluksen kohtalosta myöhemmin tänään.
 Britannian on aiemmin sanonut, että Gibraltariin pysäytetty iranilainen tankkeri voidaan päästää matkoihinsa, jos Iran takaa, ettei alus ole aikeissa loukata EU:n talouspakotteita suuntaamalla Syyriaan.
 Britannia pysäytti aluksen heinäkuun alussa, koska epäili sen olevan viemässä raakaöljyä Iranista Syyriaan. Syyria on EU:n asettamassa öljyn kauppasaarrossa.
 Lue myös:
 Tankkeri pysäytettiin Gibraltarilla – Iran kutsui Britannian suurlähettilään kuultavaksi
 Tankkerisotku sakenee – nyt Iran uhkaa ottaa haltuunsa brittialuksen

Uusi käänne Gibraltarilla pysäytetyn iranilaistankkerin tilanteessa – Aluksen piti päästä vapaaksi, mutta Yhdysvallat haluaa sen nyt haltuunsa


Summary: Vastaanottokeskuksissa on edelleen turvapaikanhakijoita, jotka tulivat Suomeen vuoden 2015 pakolaiskriisin aikaan.

Moni vuonna 2015 turvapaikanhakijana Suomeen tulleista odottaa yhä turvapaikkapäätöstä. Perheiden tilanne on vaikea, sillä samaan aikaan kun aikuiset joutuvat odottamaan ilman suunnitelmia tulevaisuudesta, ovat koulua käyvät lapset saattaneet jo suomalaistua.
 Vuoden 2015  turvapaikanhakijakriisi  yllätti paitsi tavalliset suomalaiset, myös viranomaiset. Rajan yli Ruotsista Tornioon ja Lappiin saapui enimmillään jopa  satoja turvapaikanhakijoita päivässä . Tornioon perustettiin  järjestelykeskus  ja uusia  vastaanottokeskuksia  avattiin pitkin Suomea.
 Osa neljä vuotta sitten tulleista odottaa yhä päätöstä turvapaikasta. Näin on esimerkiksi irakilaisten  Shereen Alwasitin  ja  Ali Alabbodin  kohdalla. He odottavat päätöstä oleskeluluvastaan Rovaniemen vastaanottokeskuksessa.
 – Olemme odottaneet kauan ilman mitään suunnitelmia tulevaisuudesta. Ainoat suunnitelmat koskevat tyttäriämme ja heidän koulunkäyntiään, sanoo perheen äiti Shereen Alwasiti.
 Perheessä on kymmenen- ja seitsemänvuotiaat tytöt. Pitkän odotuksen aikana lapset ovat ehtineet kotiutua Suomeen.
 – Nuorempi tytöistä pitää itseään suomalaisena. Maahanmuuttovirastossa kysyttiin, että mikä on hänen äidinkielensä. Hän sanoi, että se on suomi. Hän ajattelee niin, koska hän käy koulua Suomessa, Alwasiti sanoo.
 Odottaminen ilman tietoa tulevasta on raskasta
 Tällä hetkellä Rovaniemen ja Kemin vastaanottokeskuksissa on vajaat 400 asiakasta, joista kaikki ovat saaneet Alwasitin ja Alabbodin tapaan kielteiset turvapaikkapäätökset. Valitusprosessi on vireillä.
 Lapin vastaanottokeskusten johtaja  Ritva Metsälampi  pitää pitkäksi venähtänyttä odotusaikaa raskaana.
 – On selvä, että neljä vuotta on pitkä aika kenen tahansa elämässä. Varsinkin, jos ei ole tarkkaa tietoa tulevaisuudesta eikä edes siitä, milloin asia ratkeaa, siinä tulee turhautumisia ja väsymisiä, Metsälampi myöntää.
 Migrin mukaan koko vastaanottojärjestelmässä on nyt reilu 9 000 asiakasta, joista noin 7 000 on saanut ainakin yhden kielteisen päätöksen. Sitä, kuinka moni heistä on tullut maahan vuosien 2015 ja 2016 aikana tai kuinka kauan vastaanottokeskuksissa yleensä asutaan, ei sellaisenaan tilastoida, sanoo turvapaikkayksikön johtaja  Antti Lehtinen .
 – Heistä suurin osa on tullut vuonna 2015 ja heidän uusintahakemuksensa on Migrissä käsittelyssä, hakemus on valitusvaiheessa hallinto-oikeudessa tai heidän hakemuksensa on palautunut Migrille hallinto-oikeudesta, Lehtinen arvioi.
 Ulkomaalaislakia  muutettiin kesäkuun alusta  niin, että uusintahakemuksen tutkittavaksi ottaminen edellyttää, että siinä on esitetty uusia perusteita. Niiden on lisättävä merkittävästi turvapaikan myöntämisen todennäköisyyttä.
 – Vielä tämä ei ole näkynyt, mutta on varmastikin vielä varsin aikaista arvioida lakimuutoksen vaikutuksia, Lehtinen sanoo.
 "Tulen hakemaan turvapaikkaa uudelleen ja uudelleen"
 Lapin vastaanottokeskuksissa odottavien turvapaikanhakijoiden valitusprosessin päässä on joko oleskelulupa tai lopullinen kielteinen päätös. Kielteinen päätös merkitsee myös palveluiden päättymistä vastaanottokeskuksessa.
 Irakilaiselle Shereen Alwasitille kysymys ei ole niinkään perheen vanhemmista itsestään, vaan tyttäristä. Hän ei halua ajatella sitä, että perheen varttuvien tyttärien pitäisi sopeutua vanhempien entiseen kotimaahan tai johonkin muuhun maahan.
 – En ole huolissani omasta tulevaisuudestani, vaan tyttöjen tulevaisuudesta. He ovat pieniä ja ovat aloittaneet elämänsä täällä ja heidän on välttämätöntä jäädä tänne. En pysty lähtemään minnekään muualle. Tulen hakemaan turvapaikkaa yhä uudelleen ja uudelleen, Alwasiti sanoo.
 Lue myös:
 Yli kaksituhatta turvapaikanhakijaa vuodelta 2015 odottaa yhä hakemuksensa ratkaisua – moni viettänyt vuosia vastaanottokeskuksessa
 Runsaassa kolmessa vuodessa Suomessa on myönnetty turvapaikka yli 14 000 henkilölle. Missä he ovat nyt?
 Syyrialaisen Fatiman, 9, uusi koti on pienessä Rautjärven kunnassa – isä haluaisi muuttaa Helsinkiin

Vastaanottokeskus perheen kotina jo neljä vuotta: "En ole huolissani omasta, vaan tyttärieni tulevaisuudesta"


Summary: Ilmastohuoli ei ole nakertanut suomalaisten matkahaluja etelään. 400 000 pakenee pakkasia hellemaihin ensi talvena.

Ensi talven etelänmatkat ovat myyneet hyvin matkatoimistoissa. Ensi talvenkin lumilla noin 400 000 suomalaista pakenee pakkasia hetkeksi palmun alle.
 Myyntisesonki ryöpsähti vauhtiin heinäkuussa ja esimerkiksi joulunaika on jo osin myyty loppuun.
 Mailmanlaajuinen huoli ilmaston lämpenemisestä ei ole saanut suomalaisia rajoittamaan lentelyään aurinkokohteisiin.
 – Se ei ole vaikuttanut meidän matkamyyntiimme. Talven myynti on alkanut mukavasti: ollaan ihan samoissa myyntitahdeissa kuin viime vuonna. Etenkin kaukomatkojen myynti näyttää oikein lupaavalta, sanoo matkatoimisto Tjäreborgin myyntijohtaja  Saana Ruonala .
 Saana Ruonalan mukaan Kap Verde on yksi talven matkasuosikeista.  Mikko Koski / Yle
 – Thaimaa on selkeästi hyvässä myyntitahdissa. Olemme viime vuotta noin puolet edellä. 40 prosenttia kaikista Thaimaan matkoista on tällä hetkellä myyty, Ruonala kertoo.
 Joulu jo miltei myyty
 Netin matkasivuja selataan kodeissa parhaillaan ahkerasti. Joko myydään ei oota?
 – Ei myydä vielä ei oota, paikkoja on. Mutta jos haluaa matkustaa koulujen loma-aikoina, esimerkiksi jouluna, uutena vuotena, syyslomalla tai hiihtolomalla, kannattaa pitää jo vähän kiirettä, sanoo matkatoimisto TUI Finlandin viestintäpäällikkö  Laura Aaltonen.
 Laura Aaltonen kehottaa pitämään kiirettä, jos haluaa päästä etelän aurinkoon koulujen loma-aikoina.  Jetro Kokko / YLE
 Tjäreborgin Ruonalan mukaan esimerkiksi Thaimaan joululähdöille on enää jäljellä vain muutamia paikkoja.
 –Jos haluaa Thaimaahan jouluksi, niin pitää toimia nopeasti. Hiihtolomalle on vielä paikkoja, mutta kyllä sielläkin alkaa olla jo aika täyttä tiettyihin lähtöihin ja määrättyihin hotelleihin, Ruonala sanoo.
 Kap Verde ja Egypti nousussa
 Ensi talven suosikkikohteet ovat samat kuin ennenkin: Kanariansaaret ja Thaimaa, vaikka niissä lomailu hieman vähenekin viime vuonna edellisvuodesta.
 Tämän talven nousijoita ovat puolestaan Egypti, Vietnam ja Kap Verde Afrikan länsirannikolla.
 – Selkeästi Kap Verde kiinnostaa nyt suomalaisia, ja etenkin aktiivityyppiset lomat. Meilläkin on jooga- ja tanssimatkoja, jotka vetävät selkeästi suomalaisia puoleensa, Ruonala sanoo.
 Ruotsalaiset huolissaan
 Vaikka suomalaiset eivät olekaan vähentäneet etelänmatkailuaan ilmastohuolen takia, mietityttää tilanne jo suomalaistakin matkaajaa.
 – Jonkin verran kyselevät. Mutta kyllä se on ihan eri tasolla kuin esimerkiksi tuolla Ruotsissa, jossa ilmastoasiat ovat ihan eri lailla tapetilla kuin täällä meillä, Ruonala sanoo.
 Ruotsissa on kohistu jo hyvän aikaa  ns. lentohäpeästä . "Flygskam" on uusruotsia ja tarkoittaa sitä, että lentomatkailun vuoksi tunnetaan häpeää. "Tågskryt" puolestaan kuvaa sitä, miten kerskaillaan siirtymisellä lentämisestä ilmastoystävällisempään junamatkailuun.
 Matkatoimistot ovat vastanneet ilmastohuoleen ja lentohäpeän leviämiseen alkamalla ilmastokompensoida myymiensä matkojen päästöjä sijoittamalla varoja erilaisiin projekteihin.
 – Meillä on hankkeita esimerkiksi Intiassa ja Thaimaassa, jossa muuten käytettäisiin kivihiiltä ja nyt käytetään uusiutuvaa energiaa, TUI Finlandin Aaltonen kertoo.
 Ruonalan mukaan Tjäreborg sijoittaa esimerkiksi vesiprojekteihin ja tuulivoimaan. Kohteita on muun muassa Itä-Afrikassa, Gambiassa ja Turkissa.
 Lue myös:
 Ilona ja Aino Toivanen tutkivat junamatkaansa varten reittikarttaa Tuusulassa Jokelan asemalla. Antti Lähteenmäki / Yle
 Ilmastohuoli sai interrailin hurjaan kiitoon – Äiti ja tytär Toivanen valitsivat junan Nizzan-reissulle: “Hintaa lentämiseen ei edes verrattu“
 Ilmastoahdistuksen ei tarvitse estää matkustamista – "Maata pitkin matkustamisessa matka itsessään on jo päämäärä"
 Työmatkalentäminen lisääntyy – yritykset ovat heränneet vapaaehtoisiin päästöhyvityksiin, mutta niillä ei ole juuri merkitystä
 Pekka Seppäsen kolumni: 10 000 euron lentovero ja sohvalle makaamaan

Pakkasista hetkeksi palmun alle: talven aurinkolomat käyvät kaupaksi hyvin – halutuimmat lähtöpäivät ja hotellit jo paikoin varattu


Summary: Maanantaina Suomeen saapuvan Mohammed Javad Zarifin on määrä tavata presidentti Sauli Niinistöä ja keskeisiä ministereitä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Iranin ulkoministeri  Mohammed Javad Zarif  vierailee Suomessa 19. elokuuta.
 Ulkoministeri Zarif tapaa tasavallan presidentti  Sauli Niinistön , kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnarin  sekä vierailua isännöivän ulkoministeri  Pekka Haaviston .
 Keskusteluaiheina Zarifin tapaamisissa ovat muun muassa kahdenväliset suhteet, kansainväliset ja alueelliset kysymykset, ihmisoikeudet sekä Suomen EU-puheenjohtajakausi.
 – Odotan mielenkiinnolla keskustelua Iranin ulkoministeri Zarifin kanssa. Jännitteet Persianlahdella heijastuvat koko maailmaan. Tässä tilanteessa dialogin ylläpitämisen tärkeys korostuu, ulkoministeri Haavisto kertoo tiedotteessa.
 Ministeri Zarif jatkaa matkaansa Suomesta Ruotsiin sekä Norjaan.

Iranin ulkoministeri saapuu vierailulle Suomeen ensi viikolla


Summary: Seksuaalirikoksista syytetyn Jeffrey Epsteinin kieliluu oli murtunut. Tällainen murtuma voi syntyä, kun ihminen hirttäytyy tai kun häntä kuristetaan.

Viime lauantaina kuolleen  Jeffrey Epsteinin  ruumiinavaus osoittaa hänen saaneen "lukuisia murtumia niskaluihin" ,  Washington Post raportoi.
 Lehti perustaa tietonsa ruumiinavausraportin nähneisiin nimettömiin lähteisiin. Heidän mukaansa Epsteiniltä oli kuollessaan murtunut muun muassa kieliluu.
 U-kirjaimen muotoinen kieliluu sijaitsee miehillä muutamaa senttiä aataminomenan yläpuolella. Kieliluu voi murtua hirttäytymisen tai kuristamisen yhteydessä, Washington Postin haastattelemat asiantuntijat kertovat. Heidän mukaansa tällaiset murtumat ovat kuitenkin yleisempiä kuristamalla tehtyjen henkirikosten uhreilla.
 Lukuisista seksuaalirikoksista epäilty Epstein, 66, kuoli lauantaina New Yorkissa sijaitsevasta vankilassa. Monimiljonääri oli sellinsä ainoa asukas.
 Vankeinhoitovirasto on antanut kuolemasta tähän mennessä vain yhden virallisen lausunnon. Sen mukaan Epstein löydettiin tiedottomana sellistään vankilan erityisosastolla lauantaiaamuna kello 6.30. Pian tämän jälkeen hänet julistettiin kuolleeksi. Viraston mukaan kyseessä oli ”ilmeinen itsemurha”.
 Epsteinin kuoleman jälkeen erilaiset salaliittoteoriat tapahtuneesta ovat levinneet verkossa ja sosiaalisessa mediassa. Tiedossa ei ole, julkaisevatko Epsteinin omaiset myöhemmin ruumiinavausraportin.
 Lue lisää:
 Oikeusministeriö hyllytti kaksi vartijaa sijoittaja Epsteinin vankilakuoleman tutkinnan ajaksi
 Monimiljonääri Jeffrey Epsteinin vankilakuolema jätti avoimeksi monta kysymystä ja lietsoo salaliittoteorioita
 Vankilalähteet: Itsemurhan tehneen Epsteinin vankilassa ei ollut riittävästi henkilökuntaa

Washington Post: Epsteinin ruumiinavaus paljasti monimiljonäärin niskaluiden murtuneen


Summary: Joukko uusiin opetusmenetelmiin pettyneitä vanhempia vaatii lapsilleen siirtoa perinteisempään kouluun.

Kuudesluokkalaisen  Aino Piirosen  viime vuoden joulutodistus oli shokki. Arvosanoissa oli monta seiskaa, kuutonen ja viitonen. Takana oli puolentoista vuoden taival upouudessa koulussa, joka oli rakennettu täydellisesti uuden opetussuunnitelman tarpeisiin.
 – Siinä koulussa kukaan ei opettanut minua, Aino Piironen sanoo.
 Perhe kuvailee arvosanoja järkytykseksi, ja lapsen oli itsekin vaikea uskoa huonoja numerojaan todeksi.
 – Joululoman ensimmäiset päivät menivät tytöllä niitä numeroita itkiessä, äiti  Katja Piironen  kertoo.
 Aino Piironen ja hänen vanhempansa ovat sitä mieltä, että koulu oli epäonnistunut ydintehtävässään, Ainon opettamisessa. Heidän mukaansa koulun uudenaikainen oppimisympäristö vaikeutti opettamista ja häiritsi opinhaluisen lapsen mahdollisuuksia oppia.
 Minusta tuntui, että olen huono, koska en opi mitään.  Aino Piironen
 Piirosten kritiikki kohdistuu lappeenrantalaiseen Pontuksen kouluun, jonka uusista opetusmetodeista on kertonut  Suomen Kuvalehti . Koulu on yksi ensimmäisistä uudenlaista oppimisideologiaa kokonaisvaltaisesti toteuttavista kouluista koko maassa.
 Aino-tyttären kohdalla tilanne meni niin pahaksi, että hän vaihtoi lopulta koulua.
 Rakennettiin uuden opetuksen tarpeisiin
 Pontuksen upouusi koulurakennus valmistui koulusyksyn 2017 alkuun.  Uudisrakennuksen arkkitehtuuri  on suunniteltu tukemaan samana syksynä käyttöön otetun uuden opetussuunnitelman tavoitteita. Tavoitteissa korostuvat ilmiöoppimiseksi kutsuttu pedagogiikka ja koululaisten itseohjautuvuus.
 Juuri itseohjautuvuus osoittautui Aino Piiroselle ylipääsemättömäksi vaatimukseksi, sillä hänellä on aiemmin lapsuudessa puhjenneen epilepsian vuoksi lieviä muistamisen vaikeuksia. Hän olisi kaivannut opettajan apua muistinsa tueksi.
 Pontuksen koulu on sisustettu tukemaan vuonna 2017 käyttöön otetun opetussuunnitelman tavoitteita. Koululaiset työskentelevät avoimessa tilassa. Kari Kosonen / Yle
 Tuolileikkiä avoimessa tilassa
 Koulurakennus on jaettu neljäksi kokonaisuudeksi niin, että jokaisessa soluksi kutsutussa yksikössä opiskelee noin 80 alakouluikäistä lasta. Solun oppilaat jaetaan välillä pienempiin, ikäryhmien mukaisiin ryhmiin, välillä kaikki työskentelevät yhdessä ryhmässä.
 Aino Piirosen mukaan hänelle oli hankalaa, kun kaikki samaan soluun kuuluvat kokoontuivat toriksi kutsuttuun avoimeen tilaan. Lapset etsivät itselleen istumapaikan pehmopenkeiltä ja opettajat asettuivat yleensä pöydän ääreen tilan keskelle.
 – Koulupäivän alku oli kaoottinen.
 Tytön mielestä pahinta oli opetuksen puute. Koululaiset aloittivat oman viikkosuunnitelmansa mukaisten töiden tekemisen ja kävivät kysymässä neuvoa opettajilta torin keskellä.
 – Minulle oli vaikeaa, ettei opettaja ensin opettanut uutta asiaa vaan se olisi pitänyt pystyä oppimaan itse.
 Koulun vaihtamisen jälkeen Aino Piirosen into koulunkäyntiin on palannut. Hän aloitti tänä syksynä seitsemännen luokan. Kalle Purhonen / Yle
 Pontuksen koulun rehtori  Katri Kurronen  ei jaa Aino Piirosen kokemusta rauhattomuudesta eikä opetuksen puutteesta.
 – Kun oppilaat tulevat oppimistorille, he ottavat istuimilta vapaan paikan. Vanhan ajan koulusta tämä eroaa siinä, että oppilas saa yleensä valita paikkansa, Kurronen kuvaa.
 Hänen mukaansa oppilaat tulevat tilaan samaan tapaan kuin perinteisiin pulpettiluokkiin tullaan, sisääntullessa lapsiryhmästä syntyy ääntä. Kurrosen mukaan oppilaat myös saavat koulussa tukea ja opetusta sekä myös yksilöllistä ohjausta tehtävien tekemiseen.
 – Oppilailla voi olla myös tehostetun ja erityisen tuen kautta yksilöllisiä tukitoimia ja menetelmiä, Kurronen kertoo koulun lakisääteisistä käytännöistä.
 Ainoaksi vaihtoehdoksi jäi koulun vaihtaminen
 Piirosten perheelle Ainon joulutodistus oli viimeinen niitti. Kuudennen luokkansa puolivälissä tammikuussa 2019 tyttö vaihtoi koulua. Perhe koki, ettei Pontuksen koulussa pystytty puolentoista vuoden aikana tekemään riittävästi parannuksia opetuksen laatuun eikä järjestämään tyttärelle hänen tarvitsemaansa oppimisen tukea.
 Piiroset eivät nähneet tilanteeseen muuta ratkaisua kuin koulunvaihdon.
 – Pontuksen koulussa Ainolle ei annettu mahdollisuutta kokea onnistumisia oppimisessa. Se vaikutti hänen itsetuntoonsa, Katja Piironen kertoo.
 – Minusta tuntui, että olen huono, koska en opi mitään, Aino Piironen jatkaa.
 Uudessa koulussa Aino Piironen ihastui ensimmäiseksi siihen, että huomasi jälleen pystyvänsä oppimaan uusia asioita. Kalle Purhonen / Yle
 Uudessa koulussa opetus oli opettajavetoisempaa ja lapsilla oli perinteisempi luokkatila.
 Kun joulutodistuksen keskiarvo oli 7,1, uudessa koulussa se oli keväällä 8,5. Suurin harppaus tapahtui ympäristöopin arvosanassa. Se nousi viitosesta yhdeksään.
 Uudessa koulussa Aino Piironen ei tarvinnut muistivaikeuksiensa avuksi erityisiä järjestelyjä vaan hän pärjäsi äidin mukaan samalla tuella, jota koulussa oli tarjolla kaikille oppilaille.
 – Ainossakin tapahtui koulun vaihtamisen jälkeen suuri muutos. Ilo ja levollisuus palasivat hänen olemukseensa. Samoin palasi usko siihen, että hän saa opettajalta apua ja neuvoja, Katja Piironen kertoo.
 Piirosten lisäksi myös useampi muu perhe on ollut tyytymätön uudenlaisen opetukseen.
 Koulu korostaa lapsen itseohjautuvuutta
 Pontuksen koulusta on tehty Etelä-Suomen aluehallintovirastoon yhteensä neljä kantelua. Kaikki kantelut koskevat opetuksen järjestämistä koulussa. Avin mukaan kanteluiden käsittely on kesken.
 Yksi kanteluista on Piirosten tekemä. Lisäksi Aino-tytär kirjoitti äitinsä avustamana eduskunnan oikeusasiamiehelle sähköpostiviestin, jossa hän kuvailee, missä kaikissa kohdissa laki perusopetuksesta jäi hänen kohdallaan toteutumatta.
 Lappeenrannan vs. opetustoimenjohtaja  Anu Liljeström  on pahoillaan, että perheet ovat päätyneet kantelemaan opetuksesta. Hän arvelee vanhempien tyytymättömyyden kielivän siitä, ettei ole riittävän selkeästi selitetty, miten ja miksi opetustapa on muuttunut.
 Muutos ei ole lapsille läheskään yhtä vaikea kuin mitä se on heidän vanhemmilleen.  Opetustoimenjohtaja Anu Liljeström
 – Ehkä olemme epäonnistuneet tärkeässä tehtävässämme kertoa huoltajille, miksi asiat nyt tehdään eri lailla kuin ennen, hän sanoo.
 Liljeströmin mukaan Pontuksen koulussa korostetaan lasten itseohjautuvuutta paljon enemmän kuin koulumaailmassa aiemmin on totuttu. Hän myöntää, että muutos on todella suuri aiempaan verrattuna.
 – Minun kokemukseni mukaan muutos ei ole lapsille läheskään yhtä vaikea kuin mitä se on heidän vanhemmilleen, Liljeström pohtii.
 Hän muistuttaa, että Pontuksen koulu on saanut lasten vanhemmilta runsaasti myös kiittävää palautetta ja esimerkiksi koulun hyvää yhteishenkeä on kehuttu.
 Uusi koulurakennus valmistui Lappeenrannan Pontuksen kaupunginosaan syksyllä 2017.  Kari Kosonen / Yle
 Kaikkien Lappeenrannan koulujen vanhemmille tehdyssä huoltajakyselyssä on kaksi kohtaa, joissa Pontuksen vanhempien vastaukset eroavat muiden vanhempien vastauksista.
 He ovat muita enemmän huolissaan isoista opetusryhmistä ja he toivovat opettajajohtoisen opetuksen lisäämistä.
 Radikaalina ratkaisuna koko luokan kertaaminen toisessa koulussa
 Koulun opetukseen pettyneissä perheissä on päädytty erityyppisiin ratkaisuihin lapsen koulunkäynnin järjestämiseksi. Yksi perheistä päätyi vielä koulun vaihtamistakin radikaalimpaan ratkaisuun. Lapsi käy nyt uudessa koulussaan koko kuudennen luokan uudelleen.
 Vanhemman mielestä hänen lapsensa oli Pontuksen koulussa jäänyt niin pahasti vaille opetusta, ettei hänellä ollut minkäänlaisia edellytyksiä siirtyä yläkouluun.
 – Vaadimme, että hän saa kerrata 6. vuosiluokan paremmassa koulussa, kertoo kaksi vuotta Pontuksen koulua käyneen oppilaan vanhempi.
 Harmillisinta vanhemman mielestä oli se, että koulun ja huoltajien välisissä tapaamisissa oli viime talvena vakuutettu opettajan seuraavan lapsen työskentelyä ja edistymistä.
 – Kotona uskoimme tämän ja karu totuus valkeni vasta kevätlukukauden lopulla. Esimerkiksi äidinkielestä lapsemme sai numeron 5. Matematiikassa hän ei ollut saanut tehtyä puoliakaan aihealueista.
 Henkilökohtaisen viikkosuunnitelman noudattaminen oli liian vaikeaa
 Opetuksesta kannelleiden perustelut ovat kaikilla samansuuntaisia. Vanhempien mukaan henkilökohtaisen viikkosuunnitelman tekeminen ja sen itsenäinen noudattaminen on liian kova vaatimus alakouluikäiselle.
 Toinen tyytymättömyyden aihe liittyy kaikilla siihen, että lasten oletettiin itse pystyvän huolehtimaan kokeiden ja testien tekemisestä ajallaan, samoin laajojen tutkielmien palautuspäivästä.
 Tytär ja äiti Aino ja Katja Piironen kertovat, ettei koulun vaatimus oppilaan itseohjautuvuudesta sopinut Ainolle.  Kalle Purhonen / Yle
 Vanhempien ja koululaisten mukaan tilannetta olisi helpottanut, jos tehtävät ja palautuspäivät olisi kirjattu wilma-viestijärjestelmään, jossa ne ovat yhtäaikaisesti koululaisten ja vanhempien nähtävänä. Tapa on yleisesti käytössä monissa alakouluissa, yläkouluissa ja lukioissa.
 Aino Piironen ja hänen äitinsä kertovat pyytäneensä tietojen kirjaamista wilmaan puolentoista vuoden aikana monta kertaa. He arvioivat, että se olisi helpottanut Ainon muistivaikeuksia ratkaisevasti.
 – Tehtävien unohtelusta tuli epäonnistunut olo, tyttö sanoo.
 Pontuksen koulun rehtorin Katri Kurrosen mukaan viikkosuunnitelman käyttöön siirrytään koulussa vähitellen samalla, kun oppilas opettelee itseohjautuvuutta.
 – Tämä on uuden opetussuunnitelman keskeinen taitotavoite, jota tuleva työelämä vaatii., Kurronen kertoo.
 Hänen mukaansa oppilaat vievät viikkosuunnitelmansa kotiin nähtäväksi, jolloin huoltajilla on mahdollisuus seurata lapsen etenemistä.
 Ison työn palautuspäivä unohtui
 Yksi esimerkki pahan mielen koulutehtävästä oli ympäristöopin tutkielma. Aino Piironen teki työn yhdessä toisen kuudennen luokan oppilaan kanssa. Kaksikolla oli aiheena eliöiden luokittelu, ja he saivat puristettua tutkielman valmiiksi erään viikonlopun aikana.
 He palauttivat tutkielmansa maanantaiaamuna. Vasta silloin heille valkeni, että viimeinen palautusajankohta olikin mennyt umpeen jo perjantaina. Koulussa pidettiin tiukka linja tutkielmien palautusajankohdan suhteen ja myöhässä palautettua työtä ei voitu hyväksyä. Piirosen todistusarvosanaksi ympäristöopista tuli 5.
 Juuri tämä oli arvosana, joka nousi koulunvaihdon jälkeen eniten, viidestä yhdeksään.
 Tutkielmien myöhästyminen vaikutti Piirosten mukaan monen muunkin aineen arvosanoihin Ainon kuudennen luokan joulutodistuksessa. Osassa aineista koululaisille ei pidetty perinteisen tyylin kokeita vaan todistusarvosana perustui suurelta osin tutkielmista saatuihin arvosanoihin.
 Lähes kaikki Aino Piirosen arvosanat nousivat koulun vaihtamisen jälkeen. Yhteiskuntaopin numero on kevään todistuksessa sama kuin jouluna, sillä ainetta kuulunut kevään opintoihin. Katja Piironen
 Eri koulujen arvosanoja ei voi vertailla
 Opetusalan ammattijärjestö OAJ:n kehittämispäällikkö  Jaakko Salo  muistuttaa, ettei kahden koulun todistusarvosanojen eroista voi suoraan tehdä johtopäätöksiä kouluissa annettavan opetuksen tasosta. Salon mukaan oppilasarviointi eri koulujen välillä ei ole vertailukelpoista.
 – Koulutuksen kansallisen arviointikeskuksen selvityksestä tiedetään, että esimerkiksi matematiikassa eri koulujen oppilaat ovat saaneet samalla osaamisella neljää eri numeroa, Salo selventää.
 Hän on itsekin käynyt tutustumassa Pontuksen koulun upouusiin tiloihin ja tuntee itseohjautuvan opetuksen tavoitteet. Hän muistuttaa, että uusi opetussuunnitelma on Suomen kouluissa vasta käyttöönottovaiheessa ja siihen on mahdollista tehdä paikallisia viilauksia sitä mukaa, kun opettajat huomaavat muutokset tarpeellisiksi.
 – Suomessa kouluilla on paljon paikallista autonomiaa. Viime kädessä opettaja päättää, mitä pedagogiikkaa ryhmässä harjoitetaan, Salo sanoo.
 Useita luokkia yhdistävän opetuksen onnistumisessa ratkaisevin tekijä on Salon mukaan opettajien lukumäärä. OAJ ajaa kouluihin samantapaisia opettajamitoitusvaatimuksia kuin varhaiskasvatuksessa on käytössä.
 Niiden mukaan 1. ja 2. luokalla ryhmässä pitäisi olla yksi opettaja 18 lasta kohden. Isommilla koululaisilla suhdeluku on yksi opettaja 20 lasta kohden.
 Tehostetun tuen piiriin kuuluva oppilas vie OAJ:n vaatimuksessa puolentoista lapsen paikan ja vaativampaa, erityistä tukea tarvitseva oppilas kahden lapsen paikan. Nykyinen hallitus ei ole suunnitellut opettajamitoituksen käsittelyä lähivuosina.
 Hälyä torjutaan kuulosuojaimilla
 Lappeenrannan vs. opetustoimenjohtaja Anu Liljeström ei osaa sanoa, kuinka moni huoltaja on toivonut lapsensa pääsevän pois Pontuksen koulusta heikkojen oppimistulosten vuoksi. Hänen mukaansa tällaista tietoa ei kerätä.
 – Oppilaiden siirtoja koulujen välillä tapahtuu monista syistä eikä Pontus poikkea tässä suhteessa kaupungin muista kouluista.
 Yhden vastoin tahtoaan Pontuksessa edelleen jatkavan koululaisen äiti kertoo, että lapsi siirrettäisiin pois heti, jos vain uusi koulupaikka järjestyy. Äiti arvioi, että kahden vuoden aikana lapsen suoritukset ovat heikentyneet, motivaatio on kadonnut ja itsetunto opiskelun suhteen huonontunut.
 Äidin mukaan lapsi haluaa kouluun, jossa on oma luokka ja opettaja, jolta voisi kysyä neuvoa. Lapsi toivoo koulunvaihtoa siitä huolimatta, että uudessa koulussa ei olisi yhtään tuttua.
 Isoimmaksi ongelmaksi äiti kuvailee työhön ryhtymisen vaikeutta. Yleisen hälyn ja työskentelypaikan etsiskelyn vuoksi lapsi ei saa aloitettua hommiaan. Hälinässä selviämisen avuksi lapsi on saanut koulusta käyttöönsä henkilökohtaiset kuulosuojaimet, mutta lapsella on edelleen vaikeuksia huolehtia tehtävien suorittamisesta.
 – Koulusta on viestitetty, että kyllä yhdeksänvuotiaan pitää pystyä itse huolehtimaan. Entä jos ei pysty? Oppilaalle jätetään sellaisia vastuita, joista hän ei selviä, äiti kritisoi.
 "Harmi, että kuopus joutui koekaniiniksi"
 Opetuksen laadusta aviin valittaneet vanhemmat kertovat olevansa huolissaan muistakin Pontuksen koulun lapsista, ei ainoastaan omistaan. Heidän mukaansa useat koululaisten vanhemmista ovat jakaneet samansuuntaisia kokemuksia lapsen koulunkäynnin ja oppimisen vaikeuksista.
 Aino Piironen alkoi viihtyä uudessa koulussaan heti ensimmäisestä päivästä lähtien. Hän kertoo tykkäävänsä opettajavetoisesta opetuksesta. Kalle Purhonen / Yle
 Koulujen oppilashuoltopalvelujen vastuuhenkilöt Lappeenrannassa eivät halua kommentoida, eroaako Pontuksen koulu oppilashuollon näkökulmasta kaupungin muista kouluista. Pontuksen koululaisten käytössä on yhtä suuri kuraattorin, koulupsykologin ja muun oppilashuollon ammattiväen henkilömäärä kuin muissakin kouluissa. Mitään erityistä lisäresurssia Pontukseen ei ole suunnattu.
 Katja Piirosta ahdistaa, että Ainosta ja hänen ikätovereistaan on tehty koulu-uudistuksen koekaniineja Suomessa. Aino on Piirosen kolmelapsisen perheen kuopus.
 – Toiset kaksi lastamme ehtivät käydä koulunsa ihan normaalisti. Harmi, että nuorimmainen joutui osaksi tätä koetta, Piironen suree.
 Millaisia kokemuksia sinulla on kouluista, jossa uutta opetussuunnitelmaa toteutetaan jo hyvin kokonaisvaltaisesti? Kerro kokemuksistasi artikkelin keskusteluosiossa. Voit keskustella aiheesta kello 22 asti.

Koulu alkoi noudattaa uusien suositusten mukaisia opetusmenetelmiä – jo useampi lapsi vaihtamassa koulua: "En oppinut mitään"


Summary: Koneen moottorit lakkasivat toimimasta, kun linnut joutuivat niiden sisään.

Venäjällä Ural Airlinesin matkustajakone joutui tekemään hätälaskeutumisen maissipellolle, sen jälkeen kun se törmäsi pian nousun jälkeen lintuparveen.
 Moskovan Zukovskista Krimin niemimaalle matkalla ollut Airbus A321 -kone joutui laskeutumaan, koska sen moottorit lakkasivat toimimasta, Venäjän lentoviranomainen Rosaviatsia kertoo.
 Vika johtuu todennäköisesti siitä, että yksi linnuista oli joutunut moottorin sisään.
 Uutistoimistojen mukaan ainakin 23 ihmistä loukkaantui hätälaskeutumisessa ja joutui sairaalaan. Koneessa oli 226 matkustajaa ja 7 miehistön jäsentä.

Venäläiskone teki hätälaskeutumisen osuttuaan lintuparveen – ainakin 23 ihmistä loukkaantui


Summary: Tampereen yliopistollisessa sairaalassa on paljastunut isot kosteusvauriot.

Tampereen yliopistollisessa sairaalassa Taysissa on paljastunut isoja ongelmia rakennusten kunnossa. Entinen pääsisäänkäyntiosa eli A-rakennus on purkukunnossa kosteusvaurioiden takia.
 Myös korkean vuodeosasto-osan eli B-rakennuksen kuntoa selvitellään. Purkusuunnitelmasta kertoi  ensin Aamulehti .
 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin johtaja  Rauno Ihalainen  arvioi Ylelle, että Tampereen yliopistollisen sairaalan A-rakennuksen purkaminen alkaa vaikuttaa todennäköiseltä.
 A-siipi on valmistunut vuonna 1962, kuten myös viereinen korkea torni eli B-osa. Sisääntuloaula on suojeltu, mikä vaikuttaa remonttiin.
 Purkaminen halvempaa kuin remontti
 Ihalainen kertoo Yle Tampereelle, että A- ja B-osan kuntoa on jo pitkään selvitetty. A-osan korvaaminen uusilla tiloilla tulisi ilmeisesti halvemmaksi kuin peruskorjaus.
 Myös B-osa on ison remontin tarpeessa, mutta se voi olla korjattavissa esimerkiksi toimistotiloiksi.
 – Jos B-rakennusta käytetään toimistotiloina, on vaateet toisenlaiset kuin jos sitä käytetään poliklinikka- tai toimenpidetiloina.
 Taysin A- ja B-rakennuksesta on löytynyt sädesientä, joka aiheuttaa sisäilmaoireita. Asiasta kertoi ensin  Lännen Media .
 Sairaanhoitopiiri kertoi jo viime vuoden alussa, että sairaalan A-osassa oli todetttu viemäriongelmien aiheuttama kosteusvahinko. Tuolloin esimerkiksi teho-osasto joutui evakkoon.
 Taysissa on korjattu aiemminkin kosteusvaurioita. Kosteusvauriot edistävät esimerkiksi sädesienen ja homeiden kasvua.
 Avoimet ovet syyskuun lopussa
 Sairaanhoitopiiriä rasittaa jo ennestään laaja Taysin alueen uudisrakennusohjelma. Tähänastisen remontin hinta on 250 miljoonaa euroa.
 Taysin koko etupiha on ollut pitkään remontissa. Uusi sisäänkäynti otetaan käyttöön syyskuun lopussa, jolloin sairaala järjestää avoimet ovet.
 Uusi lasten ja nuorten sairaala otetaan käyttöön tänä syksynä. Tämän vuoden puolella on jo otettu käyttöön sydänsairaala sekä osa uudesta pysäköintihallista.
 Synnytyksiin sekä tuki- ja liikuntaelinsairauksiin keskittyvä D-rakennus valmistuu vuodenvaihteessa.
 Uuden remontin ja uudisrakennuksen summista ei ole vielä tietoa.
 – Laskelmia tehdään, kun on määritelty, millaisia tiloja tarvitaan. Merkittävistä summista on kyse, Ihalainen kertoo.
 Ihalaisen mukaan A-rakennuksen purusta ja toimintojen siirtämisestä tehdään päätös tänä syksynä. Vuodeosastosiiven remontista päätetään ensi vuonna.
  Lue lisää:
 Ensimmäinen Suomessa: Tampereen yliopistosairaalaan avataan kaikille avoin apteekki
 Taysin etupihan remontti etenee aikataulussaan

Tays sai hädin tuskin valmiiksi kalliin remontin ja nyt odottaa jo uusi: Osa sairaalasta purkukunnossa


Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) mukaan hallitus aikoo huolehtia, että ihmisten ostovoima ei pienene ensi vuonna.
 Sipilän hallituksen aikaan kilpailukykysopimuksella siirrettiin työnantajan sivukuluja osin työntekijöiden maksettavaksi. Vastineeksi ihmisten tuloveroja kuitenkin alennettiin.
 Kikyn vaikutus ulottuu vielä ensi vuoteen. Kilpailukykysopimuksen hännässä tulevat veroluonteiset maksut käytännössä kiristäisivät ihmisten verotusta alkavana vuonna 0,5 miljardilla eurolla, mikä tarkoittaa keskituloisen käteenjäävissä tuloissa noin parikymppiä kuussa.
 – Vallassa oleva hallitus aina voi asioille jotakin. Kyllä me mietitään se, miten edelliseen vuoteen verrattuna kiristyvien veroluontoisten maksujen tilanne tulee vaikuttamaan heikentyvässä taloussuhdanteessa, Rinne sanoi Ylelle SDP:n kansalaistapaamisessa torstaina.
 Rinne muistuttaa, että maksujen nousua korvattiin ihmisille alentamalla tuloverotusta vuonna 2017 enemmän kuin maksut nousivat. Ne ovat kompensoineet kikystä johtuvan maksujen muutoksen Rinteen mukaan lähes täysimääräisesti. Nyt palataan tasoon, jossa on aiemmin oltu.
 Veronmaksajalle parikymppiä vähemmän käteen olisi kuitenkin parikymppiä vähemmän, ja muutaman vuoden takaiset verohelpotukset ovat voineet haihtua mielestä.
 – Me tulemme omilla päätöksillämme huolehtimaan siitä, että suomalaisten ostovoima yleisesti ottaen kehittyy parempaan suuntaan.
 Hallitus päättää ensi vuoden budjetista riihessään syyskuussa.
 SDP:n eduskuntaryhmä on parhaillaan kesäkokouksessa Helsingissä, voit seurata Rinteen puhetta  suorana tästä kello 10.25 alkaen.
 Budjetti helpottaisi pienituloisimpien asemaa
 Valtiovarainministeriö julkisti eilen budjettiehdotuksensa.  Ehdotuksessa tupakan ja polttoaineiden verotus kiristyy mutta tätä kompensoitaisiin pieni- ja keskituloisille pienellä euron tuloveroveron alennuksella.
 Rinne pitää tärkeänä eläkkeiden korotusta, joka tullee voimaan heti vuodenvaihteessa.
 – Yritämme saada apua syntymään – 800 euron eläkkeisiin viisikymppiä, siitä kolmekymppiä ja kymppi sinne 1 400 euroon. Meidän tavoitteena edelleen on, että saataisiin koko satanen.
 Rinne sanoo, että kansainvälisen talouden riskien takia tulevia vuosia on vaikea ennakoida.
 Budjettiehdotuksessa alijäämä kasvaisi hieman ennakoitua enemmän. Rinne väittää, että tosiasiassa velkaantumiskehitys on kuitenkin menossa parempaan suuntaan.
 – Nyt täytyy muistaa, että viime vuosien aikana alijäämä on supistunut yksittäisille kertaluontoisilla erillä aika paljon. Jos ne poistetaan aiemmasta kehityksestä, velkaantumiskehitys taitaa kulkea parempaan suuntaan pysyvien menojen ja tulojen näkökulmasta.
 Halituksen vaihtuminen näkyy erityisesti sosiaaliturvan parantamisena. Rinne korostaa, että hyvinvointivaltiossa perustarpeista pitää huolehtia.

Rinne budjetista: Huolehdimme siitä, että ihmisten ostovoima kasvaa


Summary: Yli 200 yliopisto-opiskelijaa 23 maasta tutustuu tänä kesänä paikan päällä suomalaiseen elämänmenoon, kieleen ja kulttuuriin.

Reilu parikymmentä ulkomaisten yliopistojen suomen kielen opiskelijaa 15 eri maasta syventää opintojaan autenttisessa ympäristössä Tampereen yliopistossa ja Tampereella.
 Suomen kielen opiskelijat tutustuvat elokuussa Tampereella opiskelun ohella suomalaiseen elämänmenoon ja kulttuuriin. Pysäytimme neljä opiskelijaa ja kysyimme, mikä suomen kielessä ja Suomessa kiehtoo?
 Aleks Szubert, Poznań, Puola
 Aleks Szubertin mielestä opiskelu on Suomessa rennompaa kuin hänen omassa yliopistossaan. Kai Pohjanen / Yle
 Isoin syy on, että täällä voi oikeasti puhua enemmän Suomea kuin kotikaupungissani Poznańissa. Lisäksi pidän siitä, että suomalaisten asenne opiskeluun on todella erilaista omaan yliopistooni verrattuna: he ovat positiivisempia ja opiskelu ei ole niin haastavaa.
 Suomalainen musiikki, erityisesti HIM, on hyvää ja olen innostunut myös suomalaisesta kirjallisuudesta. Lempiteokseni on  Katja Ketun  Kätilö. Tämä kaikki sai aikaan sen, että aloin opiskella suomen kieltä kolmisen vuotta sitten. Minun ryhmässäni suomen kieltä yliopistossamme opiskelee kaksitoista ihmistä ja oppilaitoksessa on kaikkiaan kolme eri suomen kielen opiskelijoiden ryhmää.
 Olen kiinnostunut taiteesta ja iloinen siitä, että juuri Tampereella on paljon gallerioita ja museoita. Olemme käyneet myös vierailulla Viikinsaaressa ja saunalautalla. Se oli mahtavaa, koska suomalainen sauna on maailman paras.
 Anna Rita Loiacano, Bari, Italia
 Anna Rita Loiacono opiskelee Lontoossa. Suomen kielestä hän innostui musiikin ja kirjallisuuden myötä. Kai Pohjanen / Yle
 – Olen kotoisin Italiasta, mutta opiskelen Lontoossa. Lontoolaisille tahtoisin näyttää Tampereelta sen lukuisia pubeja, näyttelyitä ja kiinnostavia museoita kuten muumimuseota.
 – Esittelisin myös paikallista hyvää ruokatarjontaa. Mustamakkara maistuisi varmaan briteille, onhan heillä jo black pudding. Itse en ole mustaa makkaraa syönyt, sillä olen kasvissyöjä.
 – Innostuin suomen kielen opiskelusta suomalaisen musiikin, erityisesti HIM:n kautta Lisäksi luin jonkin verran Kalevalaa. On innostavaa opiskella jotain niitä erilaista kieltä kuin italia. Olen opiskellut suomen kieltä nyt neljä vuotta ja täytyy sanoa, että suomen kieli Suomessa on erilaista kuin opiskelemamme kirjakieli. Suomessa on paljon murteita ja joskus käy niin, etten ymmärrä, mitä ihmiset puhuvat.
 Eszter Bihari, Debrecen, Unkari
 Tampereen Tuomiokirkko ja Hugo Simbergin maalaukset ovat Eszter Biharin yksi suosikkikohde Tampereella. Kai Pohjanen / Yle
 – Tampere on todella kaunis kaupunki. Rakastan Tampereen tuomiokirkkoa! Pidän erityisen paljon sen symboliikasta, Simbergin taide on minusta hyvin mielenkiintoista. Olen kirjoittanut siitä yliopistossani kotitehtäviä, mutta on todella ihana nähdä niitä aidossa ympäristössä.
 – Kävin Suomessa ensimmäisen kerran seitsemän vuotta sitten. Tuolloin minä rakastuin tähän maahan ja kieleen. Vaikka suomen ja unkarin kielet ovat sukulaisia, ovat ne lähinnä pikkuserkkuja. Jotkut sanat voivat lähellä toisiaan, mutta en ymmärtäisi suomen kieltä vain unkarin kielen kautta.
 – Toivon, että opin täällä Tampereella kääntämään kieltä paremmin kuin aiemmin, koska tahtoisin kääntäjäksi tai vähintään työskennellä suomen kielen parissa.
 Arina Zaharina, Lahdenpohja, Venäjä
 Arina Zaharina kiinostui suomen kielestä, koska hänen lähiseutunsa kylien nimet ovat suomenkielisiä ja hän tahtoi tietää, mitä nimet tarkoittavat. Kai Pohjanen / Yle
 – Kotiseudullani Karjalassa puhutaan jonkun verran suomen kieltä, mutta se ei ole siellä valtakieli. Lahdenpohja oli aiemmin osa Suomea, joten siellä on paljon suomenkielisiä kylien nimiä. Halusin aina tietää, mitä nimet tarkoittavat ja se oli yksi syy, miksi halusin oppia ja opiskella suomen kieltä. Nyt olen opiskellut suomen kieltä neljä vuotta Petroskoin valtion yliopistossa.
 – Suomen kielen innostukseeni vaikutti myös se, että suomen kieli on niin erilainen muihin eurooppalaisiin kieliin verrattuna. Kieli kiinnosti minusta hyvältä ja halusin lisäksi tietää enemmän suomalaisesta kulttuurista.
 – Olen käynyt Suomessa monta kertaa, ja mielestäni Tampere on Suomen paras paikka. Tämä on tarpeeksi iso kaupunki ja täällä on järviä, luontoa ja paljon viehättäviä asioita. Kaupungissa on myös Muumimuseo ja paljon nykytaiteen gallerioita. Olen nähnyt Tampereella ollessani esimerkiksi suomalaista kesäteatteria ja se oli mielestäni hyvin mielenkiintoista

Parisataa nuorta opiskelijaa tulee Suomeen muun muassa HIM:n ja Muumien vetämänä – kysyimme neljältä heistä, miksi ihmeessä he opiskelevat suomea