Summary: Pietarilainen 33-vuotias Olga Milovanova on pyhittänyt elämänsä biljardille. Suomeen oppilaidensa kanssa leireilemään tullut lajinsa huippu on myös tulisieluinen valmentaja.

Valkoinen pallo kalahtaa toiseen valkoiseen palloon, joka vierii vihreää verkaa pitkin pussiin. Kun pallo pääsee perille, kuuluu kolahdus.
 Pietarilainen 33-vuotias  Olga Milovanova  kiertää biljardipöydän toiselle puolelle ja tähtää: taas kalahtaa ja kolahtaa.
 Pyhtään Villa Vanessan biljardisalin pyramidipöydän äärellä on nyt taituri.
 Kun Milovanova tähtää, hän on totinen eikä hänen ilmeensä värähdä, kun kolmas valkoinen pallo kolahtaa pussiin.
 Keskittyessään Milavanova näyttää miltei pelottavalta.
 Ainakin vastapelaajien on myös syytä häntä pelätä. Milovanova on pyramidibiljardin kuusinkertainen maailmanmestari.
 13-vuotiaasta lähtien biljardia pelannut ja 18-vuotiaana ammattimaisen pelaamisen aloittanut Milavanova tähtää neljättä palloa.
 Kun on aika lyödä seuraava lyönti, mitään muuta ei ole olemassakaan: vain pallot, verka, köö eli biljardikeppi ja lyönti.
 Neljäs valkoinen pallo kolahtaa Pyhtään Villa Vanessan pyramidipöydän pussiin.
 Turnauksissa liikkuu raha
 Milanova kulki lapsesta saakka isänsä omistamalla biljardiklubilla Pietarissa. Hän muistaa pelanneensa biljardia ensimmäisen kerran jo kuuden vuoden ikäisenä.
 – Olen saanut biljardin veren perintönä ja olen kasvanut biljardisalien ilmapiirissä. Ehkä biljardi on kohtaloni, hän sanoo.
 Nyt biljarditähti on tuonut viisi oppilastaan harjoitusleirille Suomeen. Leiri pidetään Pyhtäällä ja Kotkassa. Venäjä on pyramidin mahtimaa, mutta laji on suosittua useissa entisissä "itäblokin" valtioissa.
 Suomessa pyramidi on hieman tuntemattomampi biljardin laji. Kolmella eri pyramidin lajilla on noin sata Suomen Biljardiliitto ry:n kirjoilla olevaa harrastajaa.
 Pyramidia pidetään maailman vaikeimpana pussituspelinä, koska pelipöytä on iso: 1,83 metriä leveä ja 3,66 metriä pitkä. Pallojen ja pussinreunojen väliin ei jää tyhjää tilaa kuin muutama millimetri.
 Olga Milovanova menestys biljardissa perustuu täsmälliseen ja rauhalliseen pelitempoon. Ville Vanhala / Yle
 Suomessa suositussa 8-pelissä pöytä on pienempi ja pallojen ja pussinreunojen väliin jää enemmän tilaa.
 Pyramidin säännöt ovat yksinkertaiset: se, kumpi saa 16 pallosta ensin kahdeksan pussitettua, on erän voittaja.
 Ammattilaiskiertueiden suurimmat palkinnot maksetaan Venäjällä pidettävissä turnauksissa. Olga Milovanova on kuitannut yhdestä maailmanmestaruudesta enimmillään noin 10 000 euroa.
 Miehistä ei ole vastusta
 Venäjällä biljardi on "korkean statuksen" laji, jossa naiset kilpailevat omissa sarjoissaan.
 – Jos sinulla on varaa biljardipöytään, olet varakas, Milovanova sanoo.
 Hän ei ole pelannut miehiä vastaan kuin näytösotteluita. Suomessa pelatuissa muutamassa näytösottelussa pyhtääläinen huipputason pelaaja ja biljardin ammattilainen  Juho Nykänen  ei ole voittanut Milovanovalta ensimmäistäkään erää.
 Miehiä pidetään kuitenkin parempina biljardinpelaajina kuin naisia.
 – Se ei ole minun mielipiteeni asiasta, Milovatova sanoo.
 Malttia ja malttamattomuutta
 Kun 18-vuotias  Vasali Tsegetlin  kumartuu biljardipöydän ylle, Olga Milovanova nostaa hänen keppiä pitelevän kyynärpäänsä oikeaan lyöntiasentoon. Myös veralla harottavien sormien asennossa on korjaamista.
 Tsegetlin lyö, mutta pallo ei mene pussiin. Hän saa luvan lyödä uudestaan.
 Milovanovan mukana Pyhtään ja Kotkan biljardisaleille suuntautuvalle leirille on tullut viisi 13-18-vuotiasta venäläistä pelaaja, joista Tsegetlinin lisäksi 13-vuotias  Alexandra Izotova  on Milovanovan valmennuksessa.
 – Biljardia pelatessaan ihminen paljastaa luonteensa. Haluan, että oppilaani rohkaistuvat pelin kautta olemaan muutenkin elämässään sellaisia kuin ovat, Milovanova sanoo.
 Enimmillään hän itse on harjoitellut kolmesta neljään tuntia seitsemänä päivänä viikossa, mutta viime vuosina hän on keskittynyt yhä enemmän valmentamiseen.
 Pelaajana Milovanova on rauhallinen ja täsmällinen. Hän ei tee ylimääräisiä liikkeitä eikä hänen keskittymisensä herpaannu epäonnistuneesta lyönnistä.
 Hän pitää pelin tempon itselleen sopivan tasaisena.
 Kylmäpäinen mestari on kuitenkin vaativa ja malttamaton, jopa kuohahteleva opettaja ja valmentaja.
 – Jos edistystä ei tapahdu tarpeksi nopeasti tai oppilaat käyttäytyvät huonosti, niin he saavat kuulla kunniansa.
 Olga Milovanova opettaa valmennettavaansa Vasili Tsegetliniä Pyhtään Villa Vanessan biljardisalilla.  Ville Vanhala / Yle
 Oikea valinta
 Olga Milovanovan viimeinen kaksinpelin maailmanmestaruus on vuodelta 2016 ja nelinpelin 2017.
 Hänen seuraavaa otteluaan ei ole vielä sovittu, mutta hän aikoo osallistua vielä ennen vuodenvaihdetta Venäjällä ammattilaisturnaukseen.
 Siihen saakka hän jatkaa harjoittelua ja valmentamista . Kilpailujen jälkeen valmentaminen ja harjoittelu jatkuvat, kunnes edessä on seuraava turnaus.
 – Minulla ei ole aviomiestä eikä perhettä, mutta minulla on biljardi.
 Milanovan työn lisäksi hänen ystäväpiirinsä on biljardisaleilla. Vaikka koko hänen elämänsä tuntuu olevan biljardia, hän ei katso menettäneensä mitään.
 – Olen tehnyt elämässäni oikean valinnan. Olen tyytyväinen itseeni enkä usko, että toisin valitsemalla olisin onnellisempi kuin nyt olen.
 Mahtuuko Milanovan elämään ylipäätään muuta kuin biljardi?
 – Vietän aikaa kotonani ja käyn kuntosalilla.

Nainen omisti elämänsä biljardille: "Minulla ei ole aviomiestä eikä perhettä, mutta minulla on biljardi"


Summary: Päivälleen 40 vuotta sitten iranilaisopiskelijat valtasivat Yhdysvaltain Teheranin-suurlähetystön.

Tuhannet iranilaiset kokoontuivat maanantaina Yhdysvaltain entisen Teheranin-suurlähetystön edustalle osoittamaan mieltään läntistä suurvaltaa vastaan. Iskulauseet olivat tuttuja 40 vuoden takaa: "Kuolema amerikkalaisille!"
 Iranin suhteet Yhdysvaltain kanssa kärjistyivät uudelleen äärimmilleen viime vuonna, kun presidentti  Donald Trump  veti maansa pois Iranin kanssa tehdystä kansainvälisestä ydinsopimuksesta.
 Samalla Iranin orastava talouskasvu katkesi Yhdysvaltain talouspakotteisiin. Jännittyneessä kansainvälispoliittisessa tilanteessa Iran näyttää haluavan ottaa kaiken irti vuoden 1979 tapahtumista.
 Opiskelijat valtasivat suurlähetystön
 Kovin ottein Irania hallinnut länsimielinen šaahi  Mohammad Reza Pahlavi  joutui lähtemään maanpakoon alkuvuonna 1979.
 Šaahi yritti luoda Iranista modernia yhteiskuntaa epädemokraattisin keinoin. Toiminta ei miellyttänyt sen enempää maan demokraattisia piirejä kuin uskonnollisia tahojakaan.
 Hänen jälkeensä valtaan nousi uskonnollinen johtaja ajatollah  Khomeini , joka ei edes yrittänyt peitellä vihaansa Yhdysvaltoja kohtaan.
 Kuolemansairas šaahi oli sairaalahoidossa Yhdysvalloissa, ja iranilaiset vaativat hänen luovuttamistaan Teheraniin oikeudenkäyntiä varten.
 Iranilaiset opiskelijat tunkeutuivat Yhdysvaltojen lähetystöön Teheranissa 4. marraskuuta 1979. IRNA / EPA
 Yhdysvallat ei suostunut vaatimukseen. Tilanne kärjistyi lopulta siihen pisteeseen, että opiskelijat valtasivat Yhdysvaltain suurlähetystön Teheranissa ja ottivat henkilökunnan panttivangikseen.
 Siitä alkoi 52 amerikkalaisen pitkälti yli vuoden kestänyt vankeus.
 444 vuorokauden piina
 Yhdysvallat teki kaikkensa kansalaistensa vapauttamiseksi, mutta asiaa eivät vieneet eteenpäin sen enempää suurvallan poliittiset taivuttelut kuin sotilaalliset operaatiotkaan.
 Yritys vapauttaa panttivangit helikopterien avulla kariutui tekniseen vikaan. Kohtalokas yritys maksoi kahdeksan yhdysvaltalaissotilaan hengen.
 Poliittisesti tilanne oli Yhdysvalloille kestämätön, ja hinnan siitä maksoi presidentti  Jimmy Carter . Hänen mahdollisuutensa tulla valituksi uudelleen virkaansa hävisivät saman tien kun kuvat maahan syöksyneestä helikopterista tulivat julki.
 Panttivangit vapautettiin tammikuun 20. päivänä 1980 – heti sen jälkeen, kun Yhdysvaltain uusi presidentti  Ronald Reagan  oli vannonut virkavalansa.
 Siihen mennessä amerikkalaiset lähetystötyöntekijät olivat ehtineet istua Teheranissa panttivankeina 444 vuorokautta.
 Ydinsopimuksen kaatuminen avasi haavat
 Panttivankien vapauttamisen jälkeen Yhdysvallat kumosi Iranin vastaiset talouspakotteet, mutta rauhaisa rinnakkaiselo ei kestänyt pitkään.
 1980-luvun puolivälissä Washington kielsi aseiden myynnin ja kaiken avun antamisen Iranille. Syynä oli sota Irakia vastaan.
 1990-luvulla Yhdysvallat huolestui muun muassa Iranin ydinohjelmasta. Seurauksena oli uusia sanktioita.
 Iranin kannalta tilanne näytti vuonna 2015 jo valoisalta. Lännen kanssa sovittu ydinsopimus takasi sen, että maa oli pääsemässä eroon sitä vuosikausia rasittaneista talouspakotteista.
 Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin ratkaisu muutti kaiken. Suurvalta asetti pakotteita, jotka tuntuivat iranilaisten arjessa kipeällä tavalla.
 Täydellinen välirikko oli taas valmis.
 Lue myös:
 Trumpin pakotteet ajoivat suomalaisyritykset Iranista – Paikallisiin raaka-aineisiin luottava kolmioleipätehdas sinnittelee sijoillaan
 Trumpin pakotteet sekoittivat iranilaisperheen raha-asiat – "Nyt meillä ei ole varaa edes korjauttaa jääkaappia"

Iran juhlistaa 40 vuoden takaista USA:n nöyryyttämistä – amerikkalaiset panttivangit viruivat toista vuotta Teheranissa


Summary: Kouvolan taloustilanne on huono. Kaupunginhallitus otti kantaa kaupunginjohtajan esityksiin palveluverkkojen karsimiseksi.

Kouvolan kaupunginhallitus on päättänyt omalta osaltaan kaupungin isoista säästöistä. Ne kohdistuvat peruskouluihin ja lukioihin, liikuntapaikkoihin kuten uimahalleihin sekä kaupungin urheiluseuroille ja kulttuurilaitoksille maksamiin avustuksiin.
 Perusopetuksen osalta kaupunginhallituksen kanta on, että Anjalaan ei rakennetakaan uutta koulua. Sen sijaan Inkeroisiin rakennetaan uusi Etelä-Kouvolan yhtenäiskoulu, josta tulee opinahjo Anjalan ja Tehtaanmäen alakoulujen sekä Inkeroisten yhtenäiskoulun oppilaille. Sen yhteyteen tulisi myös uusi päiväkoti sekä tilat kirjastolle.
 Kaupunginhallitus edellyttää, että uuden yhtenäiskoulun valmistelu aloitetaan välittömästi. Tehtaanmäen koulu lakkautetaan vasta, kun ratkaisu uuden yhtenäiskoulun osalta on valmis.
 Sen sijaan Ummeljoen koulu suljetaan ensi vuoden elokuussa. Kaipiaisten koulu puolestaan yhdistettäisiin hallinnollisesti Utin koulun kanssa.
 Muilta osin kaupunginhallitus päätyi noudattamaan kouluverkkoratkaisua, joka Kouvolassa hyväksyttiin vuosi sitten. Siten yläkoulun luokat 7.-9. halutaan edelleen säilyttää Elimäellä, eikä yhtenäiskoulua siirretä Korialle. Myös Voikkaan alakoulun jatko selvitetään myöhemmin.
 Perusopetuksen osalta päätöksistä äänestettiin.  Janne Wallin  (kesk.) muutosesitystä kannatti Wallin ohella neljä SDP:n valtuutettua, sekä perussuomalaisten ja kristillisdemokraattien valtuutetut. Kaupunginjohtajan alkuperäisten säästöesitysten takana seisoi neljä kokoomusvaltuutettua sekä Vihreiden  Kaisa Spies  ja Keskustan  Jenny Hasu .
 Kaksi lukiota kiinni
 Lukioiden osalta kaupunginhallitus päätyi kannatamaan esitystä kahden lukion sulkemisesta. Elimäen ja Valkealan lukiot suljetaan elokuun alussa 2021. Uusia opiskelijoita ei enää ensi lukuvuodeksi oteta.
 Myös lukioiden tulevaisuudesta äänestettiin. Jako oli muutoin sama kuin peruskoulujen osalta, mutta SDP:n  Maria Eloranta  ja  Sanna Tähtinen  äänestivät kaupunginjohtajan lakkautusesityksen puolesta.
 Kouvolan kaupunginhallitus päätti maanantaina omalta osaltaan palveluverkkoihin kohdistuvista säästöistä. Kaupunginvaltuusto tekee lopulliset päätökset ensi viikon maanantaina. Kaupunginjohtaja  Marita Toikka  esitteli säästölistansa lokakuun puolivälissä.
 Lue lisää:   Kouvola joutuu kiirelliselle säästökuurille – kouluja ja uimahalleja suljettaisiin
 Veronkorotus pöydälle
 Kaupunginhallitus ei vielä ottanut kantaa Kouvolan tuloveroprosentin korotukseen. Kaupunginjohtaja on esittänyt 0,5 prosenttiyksikön korotusta. Kunnallisveroprosentti Kouvolassa olisi tällöin 21,25. Asia päätettiin kuitenkin jättää pöydälle.
 Sen sijaan kaupunginhallitus hyväksyi ehdotuksen, että alle 18-vuotiaiden liikuntaryhmiltä ryhdytään perimään varausmaksuja. Vuorojen hinta kaupungin liikuntatiloissa olisi ensi kesäkuusta alkaen 10 euroa tunti. Kaupunginjohtaja muutti kokouksessa esittämäänsä summaa, joka alun perin oli 15 euroa.
 Kaupunginhallituksen kanta on, että Kouvolassa jatkaa neljä uimahallia: Inkeroisissa, Kouvolassa, Kuusankoskella ja Valkealassa. Korian uimahallin sopimus irtisanotaan. Hallitus on valmis lakkauttamaan Urheilupuiston ja Kuusankosken uimahallit vasta kun kaupunkiin on rakennettu uusi uimahalli.
 Kouvolan jäähallien toiminta jatkuu nykyisellään. Kaupunginhallitus on kuitenkin sitä mieltä, että paikallisten seurojen kanssa käydään neuvottelut siitä, miten lisäsäästöjä saadaan aikaiseksi.
 Kouvolaan on ehdotettu kokonaan uuden monitoimihallin rakentamista. Hallituksen mielestä hallin rakentaminen ei kuitenkaan nykytilanteessa ole mahdollista.
 Huono taloustilanne
 Kouvolan taloustilanne on huono. Kouvolan pitäisi tasapainottaa talouttaan 20 miljoonalla eurolla. Esimerkiksi kuluvan vuoden tulos on jäämässä noin 30 miljoonaa euroa alijäämäiseksi.
 Kaupunginjohtajan esitys ensi vuoden budjetiksi on noin 6 miljoonaa euroa ylijäämäinen. Tähän päästään, mikäli valtuusto hyväksyy 0,5 prosenttiyksikön veronkorotuksen sekä palveluverkkoon esitetyt lakkautukset ja leikkaukset.
 Lue lisää:   Kaikki keinot käytössä Kouvolan talouden pelastamiseksi – kaupunginjohtaja: "Veronkorotus välittämätön"
 Palveluverkoista ja veronkorotuksesta päätetään Kouvolassa ensin. Lopullinen ensi vuoden budjetti on määrä hyväksyä valtuustossa joulukuussa.
 Keskustele Kouvolan säästöistä tässä artikkelissa. Kommentoida voi tänään 4.11. klo 22 asti.

Anjalaan ei rakenneta uutta koulua, Elimäki puolestaan saa pitää yläkoulunsa – kaupunginhallitus otti kantaa Kouvolan isoihin säästöesityksiin


Summary: Kuka oli tulokärjessä urheilussa, politiikassa tai yritysmaailmassa? Kokosimme kiinnostavimmat verojutut tähän artikkeliin.

Vuoden 2018 verotiedot tulivat julkisiksi maanantaiaamuna. Yle julkaisee päivän aikana useita veroaiheisia juttuja eri näkökulmista.
 Kuka olikaan tilastojen kärjessä? Miten tienasivat muusikot, urheilijat ja yrittäjät? Mitä verotiedot kertovat yhteiskunnasta?
 Kokosimme tähän juttuun linkit päivän kiinnostavimpiin verojuttuihin kategorioittain.
 1000 suurituloisinta
 Katso suurituloisimpien lista – Supercellin Ilkka Paananen oli viime vuonnakin eniten tienannut suomalainen
 Viime vuonna eniten tienannut suomalainen oli peliyhtiö Supercellin toimitusjohtaja  Ilkka Paananen , jonka yhteenlasketut ansio- ja pääomatulot olivat noin 110 miljoonaa euroa. Ylen verokoneesta löydät tuhat suurituloisinta suomalaista.
 Ainakin nämä nimet puuttuivat suurituloisimpien listalta – joukossa useita yli 10 miljoonaa euroa tienanneita
 Medialle toimitetulta eniten tienanneiden listalta on tänä vuonna voinut poistaa nimensä verottajalta pyytämällä. Kävimme läpi nimiä, jotka tänä vuonna puuttuivat eniten ansainneiden listalta, mutta ovat olleet viime vuosina korkeilla sijoilla.
 Supercellin toimitusjohtaja Ilkka Paananen oli Suomen suurituloisin.  Myös kakkospaikkaa pitävän Mikko Kodisojan tausta on Supercellissä.  Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Naiset kärkikahinoissa
 Venäläistaustainen Maria Severina nousi suurituloisten Top 10 -listalle – Diagnostiikka-alan yrityskauppa poiki yli 36 miljoonaa euroa
 Suurituloisimpien kärkeen on noussut ensimmäistä kertaa vuosikausiin nainen. Hän on toimitusjohtaja ja tohtori  Maria Severina . Naisten tulokärjessä ovat myös Sanoman omistajiin kuuluva  Rafaela Seppälä  ja Fazer-suvun  Majlen Fazer .
 Maria Severina muutti Venäjältä Suomeen liki 30 vuotta sitten. Hänet valittiin vuonna 2012 uusturkulaiseksi. HyTest
 Valtionyhtiöiden johtajat ja yritykset
 Nesteen, Fortumin, Finnairin ja Solidiumin toimitusjohtajat tienasivat valtionyhtiöissä eniten – Vauramon palkankorotus 28 prosenttia
 Valtionyhtiöiden tulokärkeen nousi jo eläkkeelle Nesteen toimitusjohtajan tehtävästä vuonna 2018 siirtynyt Matti Lievonen.
 Metsäyhtiö UPM kipusi suurimmaksi yhteisöveron maksajaksi – pankit tipahtivat kärjestä
 Suuret pankit OP ja Nordea ovat tipahtaneet suurimpien yhteisöveronmaksajien kärjestä. Kärkipaikka on nyt metsäyhtiö UPM:llä. Kokosimme viisi suurinta yhteisöveron maksajaa eli yritystä Suomessa.
 Kansanedustajat
 Uudet kansanedustajat ponnistavat eduskuntaan hyvin erilaisista lähtökohdista – vuosituloissa yli 240 000 euron erot
 Eniten uusista kansanedustajista tienasi viime vuonna  Aki Lindén  (sd.), jonka tulot olivat yli 250 000 euroa. Ministereistä tulokärjessä oli maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) ja häntäpäässä liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.).
 Eniten uusista kansanedustajista viime vuonna tienasi Aki Lindén (sd.), joka toimi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin toimitusjohtajana. Pekka Tynell / Yle
 Muusikot
 Samu Haber tahkoaa edelleen rahaa Saksassa – Alman tulot tippuivat roimasti
 Sunrise Avenuen laulaja  Samu Haber , Haloo Helsinki -yhtyeestä soolouralle lähtenyt  Elsa Tiilikainen  ja  Jenni Vartiainen  ovat esimerkkejä suomalaisartisteista, joiden tulot ylittivät 200 000 euroa. Monen artistin tulot myös putosivat.
 Samu Haber nauttii suurta suosiota Keski-Euroopassa ja etenkin Saksassa Sunrise Avenue -yhtyeellään. AOP
 Kirjailijat ja näyttelijät
 Lastenkirjoilla tienaa hyvin – kovatuloisimpia Mauri Kunnas sekä Tatu ja Patu -kirjojen tekijät
 Kirjailijoiden kovatuloisimpiin lukeutuu  Mauri Kunnas  joka tienasi viime vuonna lähes 350 000 euroa. Kovatuloisimpia näyttelijöitä puolestaan on  Martti Suosalo  yli 250 000 euron tuloillaan.  Jasper Pääkkösen  Hollywood-palkka ei verotiedoista selviä.
 Jasper Pääkkönen näytteli viime vuonna Spike Leen Hollywood-elokuvassa BlacKkKlansman. Hänen on kerrottu esiintyvän myös seuraavassa Leen elokuvassa. D. Bedrosian / AOP
 Sometähdet
 Sometähdet tienaavat yhä suurempia summia – Youtuben oikut tekevät kuitenkin tienaamisesta haastavaa
 Ainakin viisi tubettajaa onnistui tienaamaan yli 100 000 euroa viime vuonna.
 Tubettaja Mike Bäck kasvatti viime vuonna tulojaan lähes 70 000 eurolla edellisvuodesta. Mike kävi keväällä Roni-veljensä kanssa Haluatko miljonääriksi? -kisassa vastaamassa väärin Spice Girls -aiheeseen kysymykseen. Kari Pekonen / Yle
 Nuoret
 Nuorten määrä tulolistoilla romahti lähes puoleen – joukossa ei ensimmäistäkään naista
 Alle kolmikymppinen nousee eniten tienaavien listalle varmimmin, jos menestyy peleissä tai kuuluu yritteliääseen sukuun. Tänä vuonna heidän määränsä Suomen tulokärjesttä kuitenkin romahti.
 Urheilijat
 Tässä on suomalaisen urheilun tulokärki vuonna 2018: Ykkösnimelle melkein miljoonan euron mätkyt – Mäkäräinen jääkiekkotähtien keskellä
 Urheilun saralla tulokärjessä loistivat e-urheilijat ja KHL:ssä Jokerien riveissä pelaavat jääkiekkoilijat.
 Mäkäräinen lumilajien tulokuningatar – olympiakultaa juhlineen Iivo Niskasen tuloissa dramaattinen pudotus
 Kaisa Mäkäräinen  ja  Krista Pärmäkoski  ovat lumilajien ykkösnimet vuoden 2018 verotietojen perusteella.  Iivo Niskasen  verotettavat tulot olivat olympiavoiton vuotena noin puolet aiemmasta.
 Kaisa Mäkäräinen kerrytti viime vuodelta lähes 240 000 euroa verotettavaa tuloa. Getty Images
 Suomalainen e-urheilija ylsi jälleen miljoonatuloille – kärkinimi vaihtui
 E-urheilijat ovat tänäkin vuonna Suomeen veronsa maksavista urheilijoista kovatuloisimpia. Kärkipään e-urheilijoiden tulot liikkuvat miljoonissa.
 E-urheilun kova palkkiotaso havahdutti pelaajat verosuunnitteluun – osa on jo ryhtynyt yrittäjiksi: "E-urheilun verotus on kuin villi länsi"
 Verohallinnon selvityksen mukaan e-urheilusta tuloja saavien määrä laski vuonna 2018 edellisvuodesta. Yksi syy on, että e-urheilijat ovat alkaneet perustaa osakeyhtiöitä optimoidakseen verotuksensa.
 Topias Taavitsainen (oik.) juhli viime vuonna The Internationalissa yhdessä joukkuetoverinsa Anathan Phamin kanssa.  Jeff Vinnick/Getty Images
 Mitä verotiedot kertovat tämän päivän Suomesta?
 Analyysi: Isoimmat tulot tienattiin tällä kertaa ihmisten terveydellä, viihteellä ja kaikella digi-alkuisella, ja summat vain kasvavat
 Huppari- ja digiväki on ajanut tulokärjessä teollisuuden ja perintösukujen ohi, kirjoittaa Ylen taloustoimittaja Janne Toivonen analyysissään.
 Suomeen on kehittynyt tuhansien superrikkaiden joukko – iso osa elää kevyesti verotetuilla pääomatuloilla
 Suomen yrittäjien mukaan superrikkaiden joukko kertoo siitä, että innovointi kannattaa. Veroasiantuntija sanoo, että verotus kannustaa rikkaita kasvattamaan pääomaansa liiketoiminnan kehittämisen sijaan.
 Journalistiliitto ja Medialiitto tekevät verottajasta kantelun – Huolena, että muutkin viranomaiset rajoittavat tiedonsaantia
 Rikkaat ovat tänä vuonna voineet kieltää tulo- ja verotietojen julkaisemisen henkilökohtaiseen erityiseen syyhyn veroten. Liitot haluavat oikeuskanslerin selvittävän, missä menevät henkilökohtaisten syiden ja sananvapauden rajat.
 Taloustieteen professori Matti Tuomala pitää suomalaisen verotuksen suurimpana epäkohta edelleen sitä, että keskimääräistä verotaakkaa voidaan alentaa siirtämällä tuloja verotettaviksi pääomatuloina.  Laura Railamaa / Yle

Mitä tienasivat yritysjohtajat, urheilijat ja muusikot – ja mitä se kertoo Suomesta? Katso kooste veropäivän huippujutuista


Summary: Lufthansa lentää Suomeen Frankfurtista ja Münchenistä.

Lentoyhtiö Lufthansan saksalainen matkustamohenkilökunta on lakossa torstain ja perjantain.
 Työnseisaus vaikuttaa kaikkiin Lufthansan Saksasta lähteviin lentovuoroihin, kertoi lakosta ilmoittanut matkustamohenkilökunnan liiton UFO:n varapuheenjohtaja  Daniel Flohr .
 Saksalaisyhtiö Lufthansan työntekijät tavoittelevat ulosmarssilla palkankorotuksia sekä muita työehtojen parannuksia. Flohrin mukaan työntekijäpuoli saattaa "milloin tahansa" ilmoittaa myös uusista työtaistelutoimista.
 UFO järjesti jo lokakuun lopulla päivän mittaisen varoituslakon, jonka piirissä oli neljä Lufthansan tytäryhtiötä.
 Lufthansa liikennöi Saksasta Suomeen esimerkiksi Frankfurtista ja Münchenistä.

Lufthansan saksalainen matkustamohenkilökunta lakossa torstain ja perjantain


Summary: Kuvien hinnoissa voi olla jopa yli 10 euroa järjestelypalkkiota koululle. Opetushallituksen pääjohtaja yllättyi, miten palkkioita kerätään.

Koulu- ja päiväkotikuvausten ruuhkasesonki on juuri nyt.
 Joka viikko eri puolilla Suomea kuvataan kymmeniä tuhansia lapsia.
 Kuvien hinnat nousivat jälleen puheeksi, kun Yle kertoi viime viikolla Helsingin kaupungin järjestämästä  koulu- ja päiväkotikuvausten kilpailutuksesta .
 Jättimäinen kilpailutus meni pahasti mönkään. Sen lopputuloksena kuvien hinnat vaihtelevat nyt hyvin paljon eri puolilla Helsinkiä.
 Uutisen jälkeen toimitukseen tuli paljon palautetta, jossa vanhemmat ihmettelivät sitä, miksi kuvien hinnat vaihtelevat rajusti muuallakin kuin Helsingissä.
 Yle selvitti, miksi koulukuvien hinnat vaihtelevat niin paljon eri kouluissa ja paikkakunnilla.
 Nämä ääriesimerkit ovat jopa yli kymmenen euroa per lapsi. Nämä ovat melko poikkeuksellisia tapauksia.  Toimitusjohtaja Petri Karjalainen.
 Miksi koulukuvien hinnat vaihtelevat?
 Suurimmassa osassa kuntia koulut tai vanhempainyhdistykset sopivat kuvaukset suoraan valokuvausalan yrittäjän kanssa.
 Yrittäjä voi hinnoitella tuotteensa kuten haluaa.
 Yrittäjän antaman hinnan lisäksi kuvien hintaan vaikuttaa hyvin paljon myös niin sanottu järjestelypalkkio.
 Se on kuvaajan maksama maksu siitä, että hän voi kuvata lapsia koulun tiloissa.
 – Yleensä järjestelypalkkio on 1–3 euroa per kuvattava, kertoo Suomen suurimman valokuvausyrityksen toimitusjohtaja  Petri Karjalainen .
 Toisinaan järjestelypalkkio voi olla hyvin paljon enemmänkin.
 – Jotkut koulut tai vanhempainyhdistykset tykkäävät kerätä rahaa koulun toimintaan järjestelypalkkioiden muodossa. Nämä ääriesimerkit ovat jopa yli kymmenen euroa per lapsi. Nämä ovat melko poikkeuksellisia tapauksia, Karjalainen sanoo.
 Järjestelypalkkio laitetaan aina kuvien hintoihin.
 Käytännössä se lisätään luokkakuvan ja muotokuvien hintoihin, koska niitä tuotteita ostetaan eniten.
 Toimitusjohtaja Petri Karjalainen sanoo, että järjestelypalkkioiden suuruudet vaihtelevat eri kouluissa.  / YLE
 Järjestelypalkkiot ovat usein tuhansia euroja
 Koulujen tai vanhempainyhdistysten perimät järjestelypalkkiot vaihtelevat sen mukaan, mitä kuvaajan kanssa on sovittu.
 Palkkiot ovat usein tuhansia euroja.
 Jos koulussa on 500 lasta ja järjestelypalkkio on 2 euroa lapselta, koulu saa 1 000 euroa korvausta kuvauksista.
 Jos järjestelypalkkio on 10 euroa, koulun saama korvaus on 5 000 euroa.
 Joissakin tapauksissa valokuvausalan yritykset ovat olleet ainakin aiempina vuosina tarjoamassa kouluille kuvaamisen kylkiäisenä esimerkiksi kameroita.
 Toisissa tapauksissa koulujen vanhempainyhdistykseen kuuluville vanhemmille on annettu ilmaiseksi heidän lastensa koulukuvat.
 Joissakin kunnissa kouluja on kielletty pyytämästä järjestelypalkkioita valokuvausyrittäjältä.
 Näin on tehty esimerkiksi Helsingissä.
 Helsinkiläisperheet eivät siis maksa kuvien hinnoissa järjestelypalkkiota, vaan hintaerot johtuvat eri syistä.
 Lue tästä juttu Helsingin kaupungin tekemästä koulu- ja päiväkotikuvien kilpailutuksesta .
 "Olisi hyvä, että järjestelypalkkio näkyisi laskussa"
 Kuvaverkon toimitusjohtaja Petri Karjalainen sanoo, että järjestelypalkkioiden maksaminen on yleistä.
 Käytännössä monikaan perhe ei tosin tiedä maksavansa järjestelypalkkioita koululle tai vanhempainyhdistykselle, koska niistä ei ole mitään mainintaa kuvien laskussa.
 Valokuvausalan yrittäjä olisi avoimuuden kannalla.
 – Olisi hyvä, että järjestelypalkkio näkyisi laskussa. Nyt se piilotetaan kuvien hintoihin, toimitusjohtaja Karjalainen sanoo.
 Kuvaverkko on ehdottanut joskus koulujen rehtoreille, että maksu laitettaisiin näkyviin laskuihin, jolloin kuvia tilaavat perheet saisivat tietää maksusta ja sen suuruudesta.
 Tämä idea ei ole innostanut rehtoreita.
 – Muutamassa tapauksessa on tätä esitetty, mutta koulut eivät ole tykänneet ajatuksesta.
 Joskus raha ratkaisee täysin sen, mikä valokuvausyritys pääsee kuvaamaan koululle.
 – Suurin osa kouluista valitsee kuvaajan, joka on ottanut ihania kuvia tai jolla palvelu on toiminut hyvin. Mutta joissakin tapauksissa millään muulla ei ole väliä kuin sillä, kuinka suuri korvaus kuvauksista tulee, Karjalainen sanoo.
 Opetushallitus ei ole valvonut, miten ohjeita noudatetaan
 Opetushallitus puuttui koulukuvauksiin vuonna 2011.
 Opetushallituksen silloisen pääjohtajan allekirjoittamassa ohjeistuksessa kouluja neuvottiin tarkasti, miten koulukuvaukset tulee järjestää.
 Ohjeistuksen mukaan koulu voi periä valokuvausyrittäjältä kohtuullista vuokraa koulun tilojen käyttämisestä.
 Ohjeistuksessa myös huomautetaan, ettei valokuvaussopimukseen saa sisällyttää henkilökohtaisten etuuksien antamista koulun henkilökunnalle, oppilaille tai heidän huoltajilleen.
 Pääjohtaja Olli-Pekka Heinonen sanoo, että koulut saavat ensi vuoden alussa päivitetyt ohjeistukset koulukuvauksista. Vesa Toppari / Yle
 Yle kysyi nykyiseltä Opetushallituksen pääjohtajalta  Olli-Pekka Heinoselta , kuinka hyvin koulut noudattavat kuvauksesta annettua ohjeistusta.
 – Emme ole tehneet erillistä selvitystä, miten suosituksia on noudatettu. Juristipuolen asiantuntijoiden arvio on, että suosituksia varsin laajasti noudatettaisiin etenkin näihin kylkiäisiin liittyen, Heinonen sanoo.
 Heinonen yllättyy, kun Yle kertoo hänelle, miten koulut ja vanhempainyhdistykset pyytävät järjestelypalkkioita valokuvausalan yrittäjiltä.
 – Ai näin on? No sitä suurempi syy meillä on päivittää suositukset nopealla tahdilla, Heinonen toteaa.
 Pääjohtajan mukaan koulu ei voi kerätä sellaista järjestelypalkkiota, joka lasketaan sen mukaan, kuinka monta oppilasta on koulussa.
 – Järjestelypalkkion tulee perustua todellisiin kustannuksiin, joita koululle syntyy. Palkkio voi olla kohtuullinen vuokra koulun tiloista. Mutta palkkio ei voi perustua esimerkiksi laskennalliseen kuvattavien oppilaiden määrään.
 Opetushallitus aikoo päivittää ensi vuoden alussa ohjeistusta.
 Sen jälkeen koulujen toimintaa aiotaan seurata.
 – Tämän (ohjeistuksen päivityksen) jälkeen pidämme huolen siitä, että näitä ohjeita noudatetaan, Heinonen lupaa.
 Lue myös:
 Yle paljastaa: Koulu- ja päiväkotikuvien kilpailutus meni pahasti mönkään Helsingissä – Kuvissa hurjat hintaerot, varakkaat maksavat monin paikoin vähiten
 Kuusi kysymystä kilpailu- ja kuluttajavirastolle Helsingin koulukuvien kilpailutuksesta: "Tämä on hyvä opetus myös muille"

Miksi koulukuvien hinnat vaihtelevat eri puolilla Suomea? Tässä yksi syy: hinnoissa on usein salainen maksu – "Jotkut tykkäävät kerätä rahaa"


Summary: Trumpin asianajaja ilmoitti valittavansa päätöksestä korkeimpaan oikeuteen.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  kirjanpitoyhtiön on luovutettava New Yorkin syyttäjille presidenttiä ja tämän yritystä koskevat verotiedot kahdeksan vuoden ajalta.
 Liittovaltion muutoksenhakutuomioistuin antoi tätä koskevan päätöksen tänään, kertoo  New York Times . Päätös on takaisku Trumpin yrityksille salata taloustietonsa.
 Trumpin asianajaja  Jay Sekulow   kertoi NBC:n mukaan  valittavansa asiasta korkeimpaan oikeuteen.
 Kolmesta tuomarista koostuva tuomioistuin ei ottanut kantaa Trumpin perusteluun, jonka mukaan presidenttiin ei voi kohdistaa rikostutkintaa. Vetoomustuomioistuin sanoikin, että kirjanpitoyhtiön, ei Trumpin itsensä, pitää luovuttaa verotiedot. Näin ollen presidentin koskemattomuudella ei ole merkitystä.
 Lue myös:
 Puolet yhdysvaltalaisista uskoo Trumpin syyllistyneen virkarikokseen – Trump vaatii ilmiantajaa astumaan esiin
 Presidentti Trump muuttaa pysyvän osoitteensa New Yorkista Floridaan – Kuvernööri toivotti tervemenneeksi ja kuittasi veroista

Takaisku Trumpille – presidentin 8 vuoden verotiedot luovutettava syyttäjälle


Summary: Sosiaalisessa mediassa keskustelua on herättänyt monivalintakysymysten luonne ja haastatteluista luopuminen.

Ammattikorkeakoulujen uusi yhteinen valintakoe sujui ongelmitta. Valintakokeet uudistettiin täksi syksyksi kokonaan, ja koe oli ensimmäistä kertaa kokonaan digitaalinen.
 – Teknisesti sähköinen valintakoe toimi hyvin. Myös hakijat kokivat kyselymme mukaan järjestelmän käytön helpoksi, sanoo valintakokeen uudistamishankkeen projektipäällikkö  Marko Borodavkin  Metropolia Ammattikorkeakoulusta.
 Pääsykoetilaisuudet järjestettiin viime viikolla ammattikorkeakouluissa ympäri Suomen. Valintakokeeseen osallistui lähes 17 500 hakijaa.
 Opiskelijavalinta ammattikorkeakouluihin on muuttunut monella tapaa. Nyt samalla sähköisellä valintakokeella haetaan kaikkiin eri koulutusohjelmiin lukuun ottamatta kulttuurialaa. Hakija pystyy tekemään valintakokeen useiden eri alojen ja ammattikorkeakoulujen koulutuksiin samalla kertaa.
 Hakijat tekivät valintakokeen omalla kannettavalla tietokoneella valvotuissa olosuhteissa. Yle / Laura Mainiemi
 Ensi keväänä saman mallinen koe
 Koe koostui pelkästään monivalintatehtävistä, ja se tehtiin verkkoympäristössä pääsykoetilaisuudessa. Jokaisen osion tekemiseen oli määrätty maksimiaika, minkä jälkeen osio sulkeutui. Avoimia kysymyksiä kokeessa ei ollut lainkaan.
 Kokeen rakenne todettiin toimivaksi, eikä siihen ole luvassa suuria muutoksia ensi kevään hakuun, Borodavkin kertoo.
 – Kokonaisuus oli varsin erinomainen näin ensimmäiseksi hakukerraksi.
 Kokeen vaikeustasoa voidaan Borodavkinin mukaan arvioida vasta sitten, kun hakijoiden vastaukset on analysoitu tarkemmin.
 Tunneälytaitojen arviointi mukaan ensi vuonna
 Kaikille yhteisiä osioita valintakokeessa olivat päätöksentekotaidot sekä kieli- ja viestintätaidot. Lisäksi kokeessa mitataan alasta riippuen matemaattisia taitoja ja kykyä tunnistaa eettisiä tilanteita.
 Viime viikolla Ylen haastattelemat hakijat  kritisoivat erityisesti eettisten taitojen osuutta , joka kuului sosiaali- ja terveysaloille hakevien kokeeseen.
 Siinä hakijoille esiteltiin arkisia tilanteita ja kysyttiin, onko tilanne eettinen vai epäeettinen. Jotkut hakijat kokivat, että eettisiä pohdintaa vaativiin kysymyksiin on hankala vastata yksiselitteisesti kyllä tai ei.
 Kritiikkiä on herättänyt myös se, ettei esimerkiksi hoitoalalle hakeville järjestetä soveltuvuutta arvioivia haastatteluja.
 – Sote-alan kokeeseen on tulossa tunneälytaitoja arvioiva osuus. Se saadaan käyttöön joko ensi keväänä tai seuraavana syksynä, Marko Borodavkin kertoo.
 Valintakokeeseen osallistui kaikkiaan noin 17 500 hakijaa. Syksyn yhteishaussa on tarjolla 6300 opiskelupaikkaa. Laura Kosonen / Yle
 Opiskelijajärjestö pitää koetta hyvänä
 Sähköiseen valintakokeeseen ei voinut erityisesti valmistautua etukäteen. Pääsykoekirjoja tai ennakkomateriaalia ei ollut käytössä.
 Suomen opiskelijakuntien liitto SAMOK pitää tätä hyvänä uudistuksena.
 – Nyt vältytään ennakkopänttäämiseltä, joka oli aiemmin hyvin yleistä monien alojen kokeissa. Uusi koe on tasa-arvoisempi hakijoita kohtaan, sanoo SAMOK:in puheenjohtaja  Iiris Hynönen .
 Myös SAMOK:in edustajat ovat olleet mukana valintakokeen uudistamisessa.
 – On hyvä, että uutta valintakoetta kehitettäessä on kuultu laajasti monia tahoja. Koe perustuu tutkittuun tietoon, Hynönen sanoo.
 Uuden valintakokeen tavoitteena on arvioida hakijoiden valmiuksia korkeakoulussa opiskeluun. Valintakokeen tulokset julkaistaan 29.11. mennessä.
 Osallistu keskusteluun pääsykokeiden uudistamisesta. Keskustelu suljetaan klo 22.
 Lue myös:
 Haku ammattikorkeakouluihin mullistuu täysin – 5 tärkeää faktaa tänään käynnistyvistä pääsykokeista: matematiikan taitoja painotetaan
 Hakijat kuvailevat ammattikorkeakoulujen uutta valintakoetta kattavaksi, mutta osin sekavaksi – “Eettinen osio oli mielestäni epäonnistunut”

Järjestäjät tyytyväisiä: ammattikorkeakouluun haetaan jatkossakin rasti ruutuun -pääsykokeella – hoitoalalle tulossa tunneälyä mittaava koe


Summary: Piano Espoo -festivaalin taiteellinen johtaja, pianisti Paavali Jumppanen käy kuuntelemassa festivaalin kaikki konsertit.

Joka toinen vuosi järjestettävä Piano Espoo -festivaali on parhaillaan käynnissä ja taiteellisella johtajalla  Paavali Jumppasella  on kiinnostuneille tärppi mielessä: päätöskonsertti, jossa hän soittaa itsekin.
 Helsingin Musiikkitalossa järjestetään sunnuntaina konsertti, joka on ohjelmaltaan sama kuin Wienissä vuonna 1808 järjestetty konsertti, jossa  Ludwig van Beethovenin  monet merkkiteokset soitettiin ensimmäisen kerran.
 – Se oli semmonen neljän tunnin mieletön juttu. Me tehdään historiallinen toisinto ja soitetaan se sama ohjelma. Siellä munkin pitäis olla sitten soittokunnossa.
 Puoli seitsemän -lähetyksessä vieraillut pianisti Jumppanen kertookin menevänsä haastattelun jälkeen harjoittelemaan konserttia varten. Jumppanen kertoo harjoittelevansa konsertteja iltaisin, ovathan itse esityksetkin yleensä illalla.
 Maj Lind -pianokilpailun voitto oli tärkeä käännekohta
 Paavali Jumppanen nousi kotimaiseen julkisuuteen voitettuaan Maj Lind- pianokilpailun vuonna 1994.
 Myöhemmin tuli myös voitto New Yorkissa nuorten artistien Young Concert Artists' -kilpailussa. Siitä aukesivat yhä enemmän myös kansainväliset ovet ja esimerkiksi Yhdysvalloissa Jumppanen konsertoi säännöllisesti.
 Jumppanen kertoo, että pianokonsertti voi olla soittajalle myös melkoinen fyysinen suoritus. Harjoittelujaksoilla tunteja kestävä soittaminen on raskasta käsille ja ergonomisia soittoasentoja pitää miettiä.
 – Harjoittelu ja tekniikan muovaaminen on tietysti fysiikalle haastavaa.
 Itse konserttipäivän rasitus on kuitenkin erilaista kuin harjoittelun aiheuttama rasite.
 – Se on pumpulle raskasta! Mä soitan konsertin ja pistän kaikkeni likoon, mutta ei välttämättä ole edes hiki sen jälkeen. Mutta en jaksa sitten seuraavan päivänä kävellä portaita. Se on ihan yllättävää, miten se ottaa eri kohtaan.
 Katso Paavali Jumppasen koko haastattelu Puoli seitsemän -lähetyksessä:

Konsertti on huippupianistille vaativa fyysinen suoritus: "Se on pumpulle raskasta, vaikka ei välttämättä tule hiki"


Summary: Pasi Remsu ehdotti ohjaajalle, että hänen roolihahmonsa puhuisi suomea.

Uudeksi  Game of Thronesiksi  povattu BBC:n ja HBO:n jättisatsaus  His Dark Materials  sai tänään maanantaina ensi-iltansa suoratoistopalvelu HBO:lla. Kriitikot suitsuttavat fantasiasarjaa.
 Britanniassa arviot antavat 4–5 tähteä. Myös arvostettu  the New York Times  -lehti noteeraa tv-draaman.
 Erityisen tapauksesta tekee se, että sarjassa on mukana suomalaisnäyttelijä  Pasi Remsu . Hänellä on pieni rooli pohjoisen samojedimetsästäjänä, pahiksena, joka sieppaa päähenkilö Lyran ja kauppaa tämän eteenpäin.
 Pasi Remsu kertoi aiemmin Ylelle ehdottaneensa sarjan ohjaajalle, että hän puhuu repliikkinsä suomeksi, Rovaniemen murteella. Sitä kuinka paljon sarjassa lopulta kuullaan suomea, pitää odottaa kuudenteen jaksoon, jossa Remsu  IMDB-palvelun mukaan  esiintyy.
 Suoratoistopalvelu HBO:ssa on tällä hetkellä katsottavissa sarjan ensimmäinen jakso. Jaksot ilmestyvät palveluun maanantaisin.
 Lue Pasi Remsun koko haastattelu täältä:
 Suomalaisnäyttelijä mukana BBC:n ja HBO:n jättisatsauksessa, josta povataan uutta Game of Thronesia: "Kohdeltiin kuin filmitähteä"
 Kaisana on Poirot'n näyttelijä
 Philip Pullmanin  samannimiseen trilogiaan perustuva  Universumien tomu  kertoo 12-vuotiaasta Lyra-tytöstä ( Dafne Keen ), joka selvittää salaperäisen tomun merkitystä ja sen yhteyttä siepattuihin lapsiin.
 Sarja sijoittuu meidän maailmamme rinnakkaiseen todellisuuteen, jossa ihmisillä on daimoni, eläimen hahmon ottava sielu. Lyran matka vie pohjoiseen, jota asuttavat muun muassa noidat ja panssarikarhut.
 Vastassa Lyralla on uskonnollinen Magisterium, joka kieltää rinnakkaisten todellisuuksien ja tomun olemassaolon.
 Suomalaisuus on sarjassa esillä paitsi Pasi Remsun muodossa myös nimen tasolla. Yksi keskeisistä hahmoista, Enara-järven noitien kuningatar, on nimeltään Serafiina Pekkala ( Ruta Gedmintas ). Hänen daimoninsa on Kaisa.
 Alkuperäisessä englanninkielisessä kirjasarjassa Kaisaa kutsutaan  he :ksi, eli mieheksi. Tv-sarjassa Kaisan ääninäyttelijä on mies, eikä kuka tahansa komeljanttari. IMDB-palvelun mukaan Kaisaa esittää Poirot'na tunnetuksi tullut  David Suchet .
 Serafiina Pekkala ja Kaisa nähdään ensimmäisen kerran jaksossa neljä.
 Universumien tomu -sarja alkaa Oxfordista, joka sijaitsee rinnakkaisessa todellisuudessa. HBO Nordic
 "Naulitseva ja syvällinen"
 The Telegraph  kehuu  sarjaa loistavasti toteutetuksi draamaksi, jossa "12-vuotias lapsi taistelee järjestäytyneen uskonnon pimeitä voimia vastaan. Pullmanin kirjat ovat älykkäitä ja käsittelevät kysymyksiä kuten uskontoa ja alkusyntiä. – Kaikella kunnioituksella  J.K. Rowlingia  kohtaan.”
 The New York Timesin  mukaan   Universumien tomu  maalaa elävän kuvan lasten ristiretkestä: “Philip Pullman -dramatisoinnista uupuu osa kirjan särmästä, mutta se loihtii hämmästyttävää kuvastoa.”
 Amerikkalaislehden mielestä  Universumien tomu  asettuu lasten ja aikuisten kirjallisuuden välimaastoon: "Sarja soveltuu paljon enemmän kaikille ikäryhmille kuin  Game of Thrones ".
 Samaa sanoo brittiläinen  The Times .  "Sarja tarjoaa harvinaista herkkua: viihdykettä sekä aikuisille että lapsille."
 Brittiläinen  The Guardian  antaa  sarjalle viisi tähteä ja kutsuu sitä "naulitsevaksi toteutukseksi, joka tavoittaa alkuperäisen kirjasarjan sen kaikessa loistossa.”
 Lehti nostaa esiin  Universumien tomun  käsittelemät syvät moraaliset ja uskonnolliset kysymykset. Niitä ovat muun muassa uskonto, auktoriteetin turmeltuneisuus, sielu ja totuuden monitulkintaisuus.
 Iorek Byrnison on pohjoisessa asuva panssarikarhu, jolla on tarinassa keskeinen rooli. HBO Nordic
 BBC:n historian kallein tv-sarja
 Sarjan huhutaan olevan BBC:n historian kallein satsaus. Summia ei ole kerrottu julkisuuteen, mutta  budjetin arvellaan liikkuvan  40–50 miljoonan punnan välillä. Kritiikkien perusteella riskinotto kannatti.
 Toinen kausi on tuotannossa ja  BBC:n mukaan  kolmannesta kaudesta on jo tehty tilaus.
 Sarjaan on kiinnitetty nimekkäitä näyttelijöitä kuten  Ruth Wilson  (Mrs Coulter),  James MacAvoy  (Lordi Asriel),  Lin-Manuel Miranda  (Lee Scoresby) ja  Andrew Scott  (John Parry).
 Tv-sarja perustuu Philip Pullmanin trilogiaan  Universumien tomu , jonka osat,  Kultainen kompassi ,  Salaperäinen veitsi  ja  Maaginen kaukoputki  on julkaistu Suomeksi 1996–2001. Kirjoja on myyty maailmanlaajuisesti lähes 20 miljoonaa kappaletta.
 Lue lisää:
 Suomalaisnäyttelijä mukana BBC:n ja HBO:n jättisatsauksessa, josta povataan uutta Game of Thronesia: "Kohdeltiin kuin filmitähteä"
 Väärään numeroon tullut viesti muutti elämän suunnan –  lappilaisesta raksamiehestä tuli 40-vuotiaana lontoolainen näyttelijä

Uusi fantasiasarja esittelee suomalaisnäyttelijän ja noidan nimeltä Pekkala – BBC:n ja HBO:n jättisatsaus saa ylistävät arviot


Summary: Fiva totesi jo aiemmin, että Koponen tarvitsee lisää vakuutusalan tuntemusta.

Vakuutusyhtiö LähiTapiolan pääjohtajaksi jo viime keväänä valittu  Juha Koponen  ei voi aloittaa ryhmän pääjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana vielä vuodenvaihteessakaan, yhtiö kertoo.
 Finanssivalvonnan (Fiva) arvion mukaan Koposella ei vielä tuolloin ole tarpeeksi työssä hankittua käytännön kokemusta vakuutustoimialasta.
 Fiva  totesi jo aiemmin , että Koponen tarvitsee lisää vakuutusalan tuntemusta, jotta hän voi toimia LähiTapiolan pääjohtajana. LähiTapiola järjesti Koposelle mittavan opinto-ohjelman, johon kuului muun Tampereen yliopistolta hankittuja, hänelle räätälöityjä opintoja.
 Juha Koponen on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Hän on aiemmin toiminut muun muassa Veikkauksen toimitusjohtajana ja lääkejakelija Tamron konsernijohtajana. Lisäksi hän on työskennellyt Lähi-Tapiolan pääkaupunkiseudun yhtiöiden hallituksen jäsenenä.
 Finanssivalvonta on LähiTapiolan mukaan ottanut huomioon Koposelle laaditun perehdytysohjelman, mutta ei katso sen korvaavan käytännön kokemusta vakuutustoimialalta.
 LähiTapiolan hallintoneuvoston puheenjohtaja, vuorineuvos  Timo U. Korhonen  on yllättynyt Fivan päätöksestä.
 – Meillä on kaiken aikaa ollut vakaa käsitys siitä, että Juha Koponen täyttää Finanssivalvonnan tiukentuneet sopivuus- ja luotettavuusvaatimukset vuoden loppuun mennessä. Koponen on lisäksi ollut työsuhteessa LähiTapiolaan syyskuun alusta alkaen ja hän on suorittanut erittäin laajaa perehtymistä niin vakuutusalaan yleisesti kuin LähiTapiola-ryhmäänkin, hän sanoo tiedotteessa.
 Fiva valvoo, että vakuutusyhtiön johdossa on riittävästi osaamista
 Fiva ottaa kantaa vakuutusyhtiöiden johtajanimityksiin siksi, että sen tehtävä on turvata vakuutusyhtiön asiakkaiden edut.
 Finanssialalla eli pankeissa ja vakuutusyhtiöissä johtoon kuuluvilla henkilöillä täytyy lain mukaan olla riittävästi osaamista ja kokemusta alalta. Jos kokemusta tai osaamista ei ole riittävästi, rekrytoivan yhtiön täytyy järjestää koulutusta ja perehdytystä. Fiva arvioi henkilöiden osaamista esimerkiksi tapaamisten ja haastattelujen perusteella.
 Finanssivalvonnan arviointiprosessi on osa normaalia uuden pääjohtajan nimitysprosessia, LähiTapiola sanoo tiedotteesa.
 LähiTapiolan pääjohtajan  Erkki Moisanderin  on määrä jäädä eläkkeelle vuoden lopussa. LähiTapiola Vahinkoyhtiön ja LähiTapiola Henkiyhtiön hallintoneuvostot päättävät kokouksissaan ensi viikolla siitä, miten pääjohtajan tehtävät järjestetään ryhmässä ensi vuoden alusta.
 Korhonen: Koponen aloittanee pääjohtajana alkukeväästä
 Vaikka Fivan päätös tuli yllätyksenä, LähiTapiola oli varautunut myös tähän vaihtoehtoon, kertoi Timo U. Korhonen STT:lle myöhään maanantaina.
 – Itse näen niin, että tämä on Fivalta yleisempi linjan tiukennus, joka ei kohdistu pelkästään LähiTapiolaan. Muutos on jo nähty muidenkin yhtiöiden osalta, joissa on tässä pääjohtaja vaihtunut. Vastaavia (Fivan) toimenpiteitä on ollut, vaikka ne eivät ole nousseet niin kovasti julkisuuteen, Korhonen arvioi STT:n mukaan.
 Hänen mukaansa Fivan arviossa Koposesta on kyse ainoastaan kokemuksesta.
 – Pätevyys on vähän eri asia. Koposen osaamisessa eikä pätevyydessä ei varmasti ole puutteita. Hän on johtanut isoja konserneja, ollut mittavissa tehtävissä. Fiva on nyt kiinnittänyt huomiota kokemuksen puuttumiseen vakuutusalalta.
 Korhonen uskoo, että Koponen pääsee aloittamaan johtajan tehtävässään alkukeväästä, STT kertoo.
 Lue lisää:
 HS: Finanssivalvonnan mukaan Lähi-Tapiolan uusi pääjohtaja ei ole pätevä tehtäväänsä

Pääjohtajaksi valittu Juha Koponen ei aloitakaan LähiTapiolan johdossa vuodenvaihteessa – Fiva: Vakuutusalan kokemus ei vieläkään riitä


Heinäkuussa toissa vuonna Lintulan luostarista Heinävedeltä kadonnut nunna on julistettu kuolleeksi,  luostari kertoo verkkosivuillaan .
 Etelä-Savon käräjäoikeus on päättänyt asiasta jo elokuussa. Hakemuksen kuolleeksi julistamisesta panivat vireille kadonneen sisarukset vuosi sitten, marraskuussa 2018. Kuolinpäiväksi on määrätty katoamispäivä toissakesän heinäkuussa.
 Nunnan hautajaisia on vietetty lokakuun alussa luostarin kirkossa.
 Katoamisen jälkeen heinäkuussa 2017 nunnaa etsittiin useiden poliisipartioiden ja kymmenien vapaaehtoisten voimin. Hän oli kadotessaan 73-vuotias. Kuolleeksi julistamisesta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .
 Lue lisää:
 73-vuotias nunna katosi Heinävedellä: koirapartiot, helikopteri, veneyksikkö ja vapaaehtoiset etsivät naista kahden kilometrin säteellä

Kaksi vuotta sitten Lintulan luostarista kadonnut nunna julistettiin kuolleeksi


Summary: Valintaan tarvittiin neljä äänestyskierrosta.

Työväenpuolueen parlamenttiedustaja  Lindsay Hoyle  on valittu Britannian parlamentin alahuoneen uudeksi puhemieheksi. Seitsemästä ehdokkaasta valituksi tullut Hoyle korosti, että hän ei ole  John Bercow .
 Bercow jäi eläkkeelle viime viikolla toimittuaan brittiparlamentin puhemiehenä kymmenen vuotta. Bercowilla on ollut keskeinen, mutta myös kiistanalainen rooli Britannian parlamentin kiistellessä EU-erosta.
 Lindsay Hoyle, 62, voitti myöhään maanantai-iltana ratkaisevassa neljännessä äänestyksessä vastaehdokkaansa  Chris Bryantin , 57, joka edustaa niin ikään työväenpuoluetta.
 Hoyle on toiminut kansanedustajana vuodesta 1997 ja alahuoneen varapuhemiehenä vuodesta 2010.
 Valinnan jälkeen Hoyle ”raahattiin” perinteiden mukaisesti puhemiehen paikalle. Tällä vastahankaisuudella viitataan aikaan, jolloin puhemies saatettiin tuomita kuolemaan, jos hän joutui hankauksiin monarkin kanssa.

Lindsay Hoyle valittiin Britannian parlamentin uudeksi puhemieheksi


Summary: Poliisin mukaan matkustajat ja miehistö on saatu ulos turvallisesti koneesta.

Hollannissa poliisi selvitti keskiviikkona "epäilyttävää tilannetta" Amsterdamissa Schipholin lentokentällä olevassa lentokoneessa. Hollannin sotilaspoliisin mukaan tutkinta on tapauksesta on käynnissä. Matkustajat ja miehistö on saatu turvallisesti ulos koneesta.
 Poliisi ei ole kertonut tapauksesta mitään yksityiskohtia. Hollantilaisen NPO televisio-kanavan mukaan kyseessä oli kaappausyritys. NPO viittasi omiin poliisilähteisiinsä.
 Ilmeisesti koneen lentäjä painoi kaappauksesta ilmoittavaa hätänappia siinä vaiheessa, kun koneessa oli 27 ihmistä sisällä.
 Myös Hollantilaisen  De Telegraaf  -lehden lähteiden mukaan kyse on mahdollisesti kaappausyrityksestä, mutta asiaa ei ole vahvistettu. Lehti kertoo, että jonkinlainen tapahtumasarja ilmeisesti alkoi ennen kuin lentokone ehti lähteä liikkeelle.
 Lentokentän  Twitter-tilillä  oli jaettu sotilaspoliisin päivitys, jonka mukaan poliisi hoitaa tilannetta.
 Hollantilaisen ANP-uutistoimiston mukaan lentokenttä on ilmoittanut vakavasta tilanteesta, jolla voi olla merkittäviä vaikutuksia.
 Useat lähteet ovat sanoneet koneen olleen suuntaamassa Madridiin.
 Schiphol on yksi Euroopan vilkkaimmista lentokentistä.

Hollannin poliisi tutkii "epäilyttävää tilannetta" Schipholin lentokentällä – Hollantilaisen tv-kanavan mukaan kyseessä oli kaappausyritys


Summary: Moby St. Peterlinen Princess Anastasia on jumissa Lidingön edustalla.

Helsinkiin matkalla ollut matkustajalaiva on pohjakosketuksessa Lidingön edustalla, kertoo  Expressen . Kyseessä on Moby St. Peterlinen Princess Anastasia. Alus on keula kohti rantaa ja perä on laivaväylälle päin.
 Laiva ajautui pois reitiltä sähkövian takia.
 Aluksella on 1065 ihmistä. Kukaan matkustajista ei tiettävästi ole loukkaantunut haverissa.
 Alus on rakennettu vuonna 1986. se on 177 metriä
 Uutista päivitetään.

Expressen: Matkustajalaiva kiinni pohjastaan Tukholman ja Helsingin välillä


Summary: Syyttäjä vaatii lammastilan isännälle ehdollista vankeusrangaistusta.

Lammastilaa pitävä mies on syytettynä törkeästä eläinsuojelurikoksesta Kymenlaaksossa. Syytteen mukaan miehen tilalla on ollut 250-397 eri ikäistä lammasta, joiden hoidon hän on laiminlyönyt.
 Syytteen mukaan mies oli helmikuussa 2017 itserakentamallaan kuljetusperävaunulla kuljettanut noin 15 asteen pakkasella useita eläimiä teurastettaviksi toiselle paikkakunnalle. Noin tunnin kestäneellä matkalla eläimillä ei ollut perävaunussa suojaa kylmyydeltä ja viimalta, ja ne olivat ajomatkan jälkeen kylmettyneitä.
 Mies oli lyönyt lampaita puisella hangonvarrella useita kertoja, ja eläimiä siirtäessään tarttunut niitä kiinni selästä, nahasta ja villasta ja nostanut lampaita kuljetuskärryyn. Kärrystä poistaessaan mies oli työntänyt ja vetänyt lampaita jaloista, jolloin ne ovat pudonneet noin metrin korkeudelta päälleen tai niskalleen maahan.
 Mies oli antanut kahden koiransa olla vapaana lampaiden joukossa, ja koirat ovat toistuvasti purreet ja repineet lampaita miehen nähden.
 Lampaat näkivät nälkää
 Syyttäjän mukaan tilan lampaat eivät ole saaneet riittävästi hyvälaatuista ruokaa, vaan ne ovat olleet aliravittuja ja nähneet nälkää. Ruokaa ei myöskään ole ollut tarjolla säännöllisesti. Osa nälkiintyneistä lampaista on kuollut aliravitsemukseen, ja osa sairastunut heikentyneen kuntonsa vuoksi ja kuollut sairauksiin.
 Lampailla ei myöskään ole ollut ulkolaitumella vettä helposti ja riittävästi saatavilla. Lampaat ovat joutuneet juomaan lammikoista, joiden äärelle eläinten on ollut vaikea päästä maaston vaikeakulkuisuuden tai lammen pehmeän reunan johdosta. Yhtenä juottopaikkana ollut luonnonvetinen oja on ollut lähes kuivunut.
 Syytteen mukaan lampaiden laitumella on ollut teräväreunaisia rakennelmia ja laitumien reunoilla romua, koneen osia, kasattuja heinäseipäitä, kuormalavoja ja metallitynnyreitä, joihin lampaat ovat voineet vahingoittaa itseään.
 Lampailla ei ole ollut laitumilla ollenkaan säänsuojia, ja laitumien aidat ovat olleet niin korkeita, että pienet karitsat ovat voineet karata niiden ali.
 Ruokintakaukalot on sijoitettu seinälle niin, että eläimet ovat voineet ulostaa ja virtsata niihin, jolloin niissä oleva rehu on likaantunut. Lampaat ovat myös pystyneet kiipeilemään kaukaloihin, jolloin ne ovat tippuneet maahan. Karitsoja on jäänyt kiinni ruokintakaukaloiden alle, jolloin osa niistä on vahingoittunut ja osa kuollut.
 Osalla lampaista on ollut sairauksia, kuten listeriaa ja utaretulehdusta. Osa eläimistä on ollut loukkaantuneita, ja ne ovat ontuneet kivuliaasti jalkojaan. Näille eläimille ei ole järjestetty eläinlääkärin, tai muutakaan asianmukaista hoitoa.
 Lampaiden sorkkia ei oltu hoidettu ja leikattu lainkaan, ja osa lampaista on jätetty kokonaan keritsemättä. Osalla lampaista on ollut lantapaakkuja karvoissa, ja niiden villa on ollut ulosteen sotkemaa.
 Kuolleita lampaita pitkin pihaa
 Mies on syytettynä myös ympäristön turmelemisesta. Syytteen mukaan mies on vastoin lupamääräystä säilyttänyt kuolleita eläimiä tilalla säkissä maapohjalla, haudannut osan maahan, hävittänyt eläimiä polttamalla ja hylännyt useita kymmeniä eläimen raatoja jättämällä ne ympäri tonttia taivasalle säältä suojaamattomina. Maaliskuussa 2019 tilalta on löytynyt noin 80 kuollutta eläintä.
 Lupamääräyksen mukaan kuolleet eläimet on säilytettävä tiiviillä alustalla sadevedeltä ja haittaeläimiltä suojattuna, ja toimitettava ilman viivästystä eläinjätteen käsittelylaitokseen. Mies on toiminnallaan hylännyt jätettä ja käsitellyt sitä hallitsemattomasti.
 Eläinten raatojen hallitsemattomasta käsittelystä voi aiheutua haitta-aineiden, lääkeaineiden, taudin aiheuttajien ja bakteerien vuoksi maaperän, pintaveden ja pohjaveden pilaantumista, terveyshaittaa tai haittaa luonnolle ja sen toiminnoille sekä ympäristön roskaantumista.
 Syytteen mukaan mies oli sijoittanut lammaslaitumen aidan vastoin lupamääräystä noin 20 metrin etäisyydelle käytössä olevasta talousvesikaivosta, eikä hän ollut valvontaviranomaisen pyynnöstä tai kehoituksesta huolimatta siirtänyt aitaa kauemmaksi.
 Laidun on syyttäjän mukaan ollut eläinten jatkuvassa käytössä, ja sille on laiduntamisen myötä muodostunut kasvipeitteettömiä, tiivistyneitä karjapolkuja ja alueita, joiden fosforipitoisuus on eläinten ulosteen myötä noussut korkeaksi.
 Pintavaluman mahdollisuus talouvesikaivoon on näin ollut suuri. Kaivon vedenlaatu on voinut laskea lannan bakteerien ja ravinteiden johdosta, ja aiheuttaa pohjaveden pilaantumisen vaaraa.
 Säilytti asetta verhon takana
 Lisäksi mies on syytettynä markkinointirikoksesta. Mies on syytteen mukaan markkinoinut ja myynyt verkkosivuilla ja Facebookissa yhtiön tuotteina muun muassa tuoretta karitsanlihaa esittäen, että tuotteita on varastossa ja tilattavissa, niitä voi noutaa tilalta, ja että tuotteet maksetaan tilauksen yhteydessä.
 Yhtiöllä ei kuitenkaan ole ollut toiminnan edellyttämää elintarvikelain mukaista omavalvontasuunnitelmaa tuotteiden nettikaupan ja kuljettamistoiminnan osalta. Miehen yhtiö ei myöskään ole tehnyt markkinoimastaan toiminnasta tarpeellisia ilmoituksia elintarviketoiminnasta vastaavalle viranomaiselle.
 Miestä syytetään myös ampuma-aserikoksesta. Syyttäjän mukaan mies oli säilyttänyt ampuma-aselain vastaisesti tahallaan tai ainakin törkeästä huolimattomuudesta johtuen säilyttänyt ladattua pienoisrevolveriaan tilapäisesti lammastilalla käydessään lammasnavetan toimiston hyllyllä, lukitsemattomassa muovilaatikossa verhon takana tai navettatilaan johtavan käytävän seinään kiinnitetyn lääkekaapin päällä.
 Ase ei ole tuolloin ollut lukitussa paikassa tai miehen välittömässä valvonnassa.
 Syyttäjä vaatii miehelle 9-11 kuukauden ehdollista vankeusrangaistusta. Lisäksi miehelle vaaditaan pysyvää tuotantoeläinten pitokieltoa, ja häntä vaaditaan menettämään eläimensä valtiolle. Miestä on syytteen mukaan myös pidettävä pysyvästi kykenemättömänä tai soveltumattomana omistamaan, pitämään tai hoitamaan eläimiä sekä muutenkaan vastaamaan niiden hyvinvoinnista.
 Lisäksi syyttäjä vaatii miestä maksamaan todistelukustannukset valtiolle sekä 80 euron rikosuhrimaksun.

Maatilalta löytyi 80 kuollutta lammasta – isäntä hakkasi, ajelutti kovassa pakkasessa ja pudotti lampaita pää edellä maahan kuljetuslavalta


Summary: Työnseisaus alkaa torstaina 21. marraskuuta kello 6 kahdessatoista Teknologiateollisuus ry:n jäsenyrityksessä.

Sähköliitto on päättänyt jättää keskiviikkona työtaisteluvaroituksen Teknologiateollisuus ry:lle. Samalla liiton hallitus on julistanut ylityökiellon 13 Teknologiateollisuuden jäsenyritykseen.
 Ylityökielto alkaa huomenna torstaina kello 6. Se koskee niitä Sähköliiton jäseniä, joiden työsuhteessa noudatetaan teknologiateollisuuden työehtosopimusta ja heidän töitään.
 Ensi maanantaina ylityökieltoon liittyvät muilla työehtosopimuksilla yrityksissä töitä tekevät sähköliittolaiset.
 Kuukauden kestävä työnseisaus alkaa torstaina 21. marraskuuta kello 6 kahdessatoista Teknologiateollisuus ry:n jäsenyrityksessä. Työnseisaus päättyy torstaina 19. joulukuuta kello 22.
 Sähköliitto on listannut  verkkosivuilleen  työnseisauksen ja ylityökiellon piirissä olevat yritykset.
 Työnseisaus koskee Sähköliiton jäseniä, joiden työsuhteessa noudatetaan teknologiateollisuuden työehtosopimusta, ja heidän töitään. Muilla työehtosopimuksilla kyseisissä yrityksissä töitä tekevät sähköliittolaiset tukevat teollisuuden työtaistelua myötätuntotyönseisauksella samaan aikaan.
 Työtaistelun ulkopuolella ovat ihmishengen ja terveyden turvaamiseksi tehtävät työt.
 Taustalla vanha kiista
 Sähköliiton mukaan työtaistelutoimien syynä on se, että Teknologiateollisuus on kieltäytynyt neuvottelemasta Sähköliiton jäsenten asemasta ja edustuksesta työpaikoilla.
 Liitto kertoo, että sähköalan työntekijöiden asemaa koskevan Sähköliiton, Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden keskinäisen sovintokokonaisuuden voimassaoloa jatkettiin kuukaudella lokakuun lopusta marraskuun loppuun.
 – Sähköliitto on neuvotteluiden aikana joutunut pettymään myös Teollisuusliittoon. Kolmikantaisissa neuvotteluissa se ei ole osoittanut tukeaan Sähköliiton pyrkimyksille ratkaista jäsentensä asema. Toisen työntekijäliiton tuki olisi ollut ratkaiseva yhteisessä neuvottelupöydässä työnantajaliiton kanssa, Sähköliitto kertoo verkkosivuillaan.
 Sähköliiton mukaan tilanteen taustalla ovat syksyn 2017 tapahtumat. Tuolloin Teknologiateollisuus ja Teollisuusliitto sisällyttivät teollisuuden sähköalan työntekijöiden työehdot keskinäiseen työehtosopimukseensa ja Sähköliitto menetti oman, Teknologiateollisuuden kanssa neuvotellun työehtosopimuksensa alalla.

Sähköliitto uhkaa teollisuudessa kuukauden pituisella lakolla


Summary: Tehovalvontaan osallistuivat kaikki poliisilaitokset.

Poliisi valvoi tehostetusti huumausainerikollisuutta lokakuussa kahden viikon ajan koko Suomessa. Valvonnan aikana otettiin kiinni 150 rikoksesta epäiltyä, kertoo poliisi.
 Epäillyistä 19 pidätettiin ja kolme vangittiin. Kaikkiaan valvonnan aikana raportoitiin 175 huumausainerikosta ja 311 huumeiden käyttörikosta. Törkeitä huumerikoksia tuli ilmi seitsemän.
 Näitä takavarikoitiin 1,7 kiloa amfetamiinia 5,4 kiloa marihuanaa 770 grammaa hasista 200 kannabiskasvia 295 tablettia ekstaasia 141 grammaa metamfetamiinia 14 grammaa kokaiinia Erilaisia huumaavia lääkkeitä yli 3 000 tablettia, eniten Rivotril-, Subutex- ja Xanor-tabletteja
 Poliisin mukaan ilmi tulleiden huumausainerikosten sekä käyttörikosten määrissä oli jonkin verran kasvua viime vuoteen verrattuna. Sen sijaan törkeitä huumausainerikoksia ilmeni viime vuotta vähemmän.
 Useita kotietsintojä
 Poliisi teki valvonnan aikana 125 kotietsintää. Poliisitarkastaja  Teemu Saukoniemen  mukaan kotietsintä on tyypillinen keino huumausaineisiin liittyvien rikosten selvittämiseksi.
 – Tapauskohtaisesti arvioidaan, että sieltä löytyy asiaan liittyvää selvitystä tai lisää aineita. Kotietsinnän perustelu liittyy siihen, Saukoniemi sanoo.
 Kotietsinnöissä selviää myös mahdollisesti vakavampia rikoksia, kuten nyt valvonnan aikana takavarikoitiin 14 asetta. Valvonnan aikana tuli ilmi myös liikennejuopumuksia, väkivalta- ja omaisuusrikoksia.
 Saukoniemen mukaan valvonnan tulokset eivät tuoneet mukanaan suuria yllätyksiä.
 – Tulokset olivat samansuuntaisia kuin edellisinä vuosina. Se on tiedossa muistakin yhteyksistä, että aineita käytetään ympäri Suomea.
 Poliisin tehovalvonta sijoittui viikoille 42 ja 43. Valvontaan osallistuivat kaikki poliisilaitokset.
 Lue lisää:
 Nuoret halusivat huumehöyryisen elämän jälkeen päihteettömän paikan – kun Lahdesta ei sellaista löytynyt, he perustivat sen itse

Poliisin valtakunnallisen huumeratsian tulos: Kiinni yli 150 epäiltyä


Summary: Verkossa tehtävään huumekauppaan liittyvät ryöstöt ovat poliisin mukaan lisääntyneet viime vuosina

Vantaan Korsossa  reilut kolme viikkoa sitten lauantaina tapahtuneen puukotuksen  taustalla oli Tor-verkossa sovittu huumekauppa, tiedottaa poliisi. Teosta epäillään kahta vantaalaista vuonna 2001 syntynyttä nuorta miestä, jotka on vangittu tapahtumien johdosta. Tapausta on tutkittu törkeänä ryöstönä ja tapon yrityksenä.
 Puukotuksen uhri, 20-vuotias espoolaismies loukkaantui puukotuksessa hengenvaarallisesti, mutta jää poliisin mukaan henkiin.
 Poliisi uskoo, että uhri ja epäillyt tapasivat Korsossa sovitun huumekaupan tiimoilta. Poliisi ei tarkenna, oliko uhri epäillyn huumekaupan ostajan vai myyjän roolissa.
 Kaikkia kolmea epäillään myös huumerikoksista.
 Pimeäksi verkoksikin sanottu Tor-verkko pyrkii salaamaan käyttäjänsä sijainnin ja henkilöllisyyden kierrättämällä käyttäjää usean eri palvelimen kautta. Alun perin Yhdysvaltain tiedustelupalvelun käyttöön kehitettyyn Tor-verkkoon ei pääse tavallisella nettiselaimella.
 Vain törkeimmät tapaukset poliisin tietoon
 Poliisin mukaan Tor-verkossa tapahtuvat huumausainekaupat ja niihin liittyvät ryöstöt ovat lisääntyneet viime vuosina.
 – Näin yleisesti ottaen voin sanoa että sekä myyjiä että ostajia ryöstetään. Näitä ryöstöjä on huumausaineiden lisäksi myös muussa laittoman tavaran kaupassa. Yhdessä tapauksessa oli sovittu asekauppa, ja asemyyjää mentiin ryöstämään, tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Mikko Minkkinen sanoo.
 Poliisin mukaan ryöstäjät ovat usein varustautuneet terä- tai ampuma-aseella.
 Minkkisen mukaan todennäköisesti vain törkeimmät tapaukset tulevat poliisin tietoon. Poliisi uskoo, että lievemmissä tapauksissa ryöstön kohteena olleet nuolevat usein omat haavansa eivätkä ilmoita asiasta poliisille.

Poliisi epäilee: Vantaan Korson puukotuksen taustalla Tor-verkossa sovittu huumekauppa


Summary: Eteläisellä Saimaalla ja Vuoksella oleilee parikymmentä merimetsoa.

Suomen rannnikoilla pesivä, monin paikoin haitalliseksi osoittautunut merimetso on alkanut viihtyä eteläisellä Saimaalla.
 Luodolla patsastelevan merimetson voi kohdata esimerkiksi syksyisellä veneretkellä Saimaalla.
 Etelä-Karjalan lintutieteellisen yhdistyksen havaintojen mukaan Saimaalla oleilee parikymmentä merimetsoa. Niitä on myös Imatran läpi virtaavalla Vuoksella, jolla ne myös talvehtivat.
 – Vuoksi on tyypillinen iso virta, joka on sulana koko talven, sanoo Etelä-Karjalan lintutieteellisen yhdistyksen varapuheenjohtaja  Juha Juuti .
 Vihattu lintu
 Merimetsokanta on kasvanut Suomen rannikolla voimakkaasti vuodesta 1996, jolloin merimetso yli sadan vuoden tauon jälkeen palasi pesimään Suomeen. Satojen, jopa tuhansien merimetsojen parvet ovat asettuneet Suomenlahdelle, Merenkurkkuun ja Saaristomerelle.
 Luodoilla asuvien yhdyskuntien ulosteet ovat monin paikoin muuttaneet maaston valkoiseksi ja tuhonneet kasvillisuuden.
 Pohjanmaan rannikolla  merimetsojen lisääntyminen on kalastajien mukaan näkynyt saaliskalojen määrässä.  Esimerkiksi ahvensaaliit ovat vähentyneet merimetsojen määrän kasvaessa. Luonnonvarakeskuksen mukaan merimetson lisääntymisellä ei ole selvää yhteyttä saalismääriin.
 "Saimaa on liian karu merimetsoille"
 Eteläisellä Saimaalla merimetsoja nähdään säännöllisesti muun muassa Imatralla Stora Enson tehtaiden edustalla sekä Joutsenossa Metsä Groupin tehtaiden ja Lappeenrannassa UPM Kaukaan tehtaiden edustalla.
 Vaikka tehdasalueet sijaitsevat asutuksen keskellä, ne houkuttelevat muuten arkoja merimetsoja kahdesta syystä.
 –Tehtaiden lähivedet ovat rehevöityneitä, joten siellä on hyvin särkikalaa tarjolla. Vesiliikenne ja tehtaiden lauhdevedet pitävät myös vedet pitkään avoimina, sanoo BirdLife Suomen suojelu- ja tutkimusjohtaja  Teemu Lehtiniemi .
 Loppusyksystä linnut viihtyvät matalissa rantavesissä, missä kalastaminen on niille helppoa.
 Toistaiseksi Saimaalla ei kuitenkaan ole tehty pesimähavaintoja, vaan merimetsot pesivät Suomessa rannikolla.
 Lehtiniemen mukaan on epätodennäköistä, että merimetsot alkaisivat suurina parvina pesiä Saimaalla.
 –Karu ja puhdasvetinen Saimaa ei ole hyvä kohde merimetsoille. Ne tarvitsevat rehevämmät olosuhteet, sanoo Lehtiniemi.
 Merimetsot pysähtyvät muuttomatkalla Saimaalle
 Ensimmäiset yksittäiset merimetsohavainnot Saimaalla tehtiin jo parikymmentä vuotta sitten. Yksinäisten lintujen sijaan merimetsot liikkuvat nykyisin pareittain tai jopa viiden linnun parvissa.
 Juha Juutin mukaan Saimaalla tavatut merimetsot ovat nuoria lintuja.
 Loka–marraskuussa eteläiseltä Saimaalla nähdyt merimetsot ovat Vienanmeren tai Jäämeren asukkeja. Ne talvehtivat Itämerellä ja pysähtyvät matkallaan Saimaalla.
 –Muuttoaikaan merimetsoja voi nähdä miltei missä tahansa isolla sisäjärvellä, sanoo BirdLife Suomen suojelu- ja tutkimusjohtaja Teemu Lehtiniemi.
 Suomen rannikkoalueiden merimetsot puolestaan talvehtivat Keski-Euroopassa.

Vihattu merimetso levittäytyi Saimaalle – tutkijan mukaan ei kannata huolestua


Summary: Ensi viikolla alkavat Suomen suurimmat nuorisovaalit. Ehdokkaita on enemmän kuin koskaan aiemmin.

Helsingin kaupunginvaltuustolle on jätetty tänä vuonna ennätysmäärä nuorten tekemiä aloitteita.
 Kesäkuun loppuun mennessä aloitteita oli jätetty jo 55, kun viime vuonna aloitteita jätettiin yhteensä 25. Nuorten alkuvuodesta tekemiä aloitteita käsitellään  valtuuston kokouksessa  tänään illalla.
 –Tänään otamme nuorisoneuvoston kanssa kantaa esimerkiksi nuorten mahdollisuuteen saada äänensä puoluepoliittisesti kuuluviin. Lisäksi pidämme puheenvuoron nuorten yrittäjien tukemista ja sijoittamisen opetusta kouluissa koskevista aloitteista, 16-vuotias Helsingin nuorisovaltuuston puheenjohtaja  Vivian Ljungqvist  kertoo.
 Osa nuorten tänä vuonna jättämistä  aloitteista  liittyy nuorten omaan elämään, kuten koulunkäyntiin ja kaupungin harrastusmahdollisuuksiin. Osa aloitteista koskee laajemmin koko kaupunkia ja sen kehittämistä.
 Tänä vuonna kouluihin on vaadittu esimerkiksi lisää  kasvisruokapäiviä , koulupäivien  nykyistä myöhäisempiä aloitusaikoja  ja yksittäisiä asioita, kuten  kiipeilytelinettä  tai parempia  äänentoistolaitteita . Kaupungin puistoihin ja kävelyteiden varsille on toivottu puolestaan lisää  penkkejä  ja  valoja , metroihin  usb-laturipaikkoja , rakennuksien katoille  aurinko- ja tuulivoimaloita  ja kaduille enemmän  roskiksia .
 Kaupungin harrastusmahdollisuuksia nuoret kehittäisivät muun muassa ilmaisilla tanssi- ja akrobatiatiloilla, skeittipuistolla, liikuntavälinelainaamolla, eläinhuoneella ja e-pelibaareilla. Lisäksi vaaditaan, että Helsingin kaupunki sallisi kesätöihin pääsyn myös niille nuorille, jotka täyttävät kyseisenä vuonna 16 vuotta.
 Puolet aloitteista nuorisoneuvostolta
 Helsingin nuorisoneuvoston puheenjohtaja Vivian Ljungqvist on edellisinä vuosina jättänyt aloitteita esimerkiksi julkisesta liikenteestä. Viimeisimmän  aloitteensa  Ljungqvist jätti eilen.
 – Se liittyy toisen kotimaisen kielen opetukseen. Sitä voisi mielestäni opettaa eri tavalla – ei kirjasta vaan siten, että opetus olisi hyödyllistä työelämän kannalta, Ljungqvist toteaa.
 Näin aloitteet etenevät 13–17-vuotiaat helsinkiläiset nuoret voivat jättää aloitteita lomakkeella osoitteessa:  ruuti.munstadi.fi/aloitteet . Aloite ohjataan Nuorisopalvelujen kautta oikealle toimialalle. Apulaispormestari antaa aloitteentekijälle vastauksen yleensä kolmen kuukauden sisällä aloitteen jättämisestä. Laajoissa ja koko kaupunkia koskevissa asioissa vastauksen antajana saattaa olla myös pormestari Jan Vapaavuori. Kaikki nuorten tekemät aloitteet esitellään kaupunginvaltuustolle kaksi kertaa vuodessa, puolivuosittain.
 Suurin osa aloitteista tulee juuri Helsingin nuorisoneuvoston edustajilta. Tänä vuonna noin puolet aloitteista on nuorisoneuvoston käsialaa. Aloitteita voi kuitenkin jättää kaikki muutkin 13–17-vuotiaat helsinkiläiset nuoret.
 – Aloitteiden jättäminen on matalan kynnyksen vaikuttamista. Aloitteen ei tarvitse olla pitkä. Se voi olla esimerkiksi jokin asia, joka ei toimi ja johon on keksinyt ratkaisun. Jos haluaa vaikuttaa, se ei vaadi muuta kuin, että kirjoittaa sen ylös, Ljungqvist sanoo.
 Nuorten jättämien aloitteiden käsittelyaika on pisimmillään kolme kuukautta. Nuorisoneuvoston puheenjohtaja Vivian Ljungqvist kertoo, että parhaimmillaan aloitteisiin voi kuitenkin saada vastauksen parissa päivässä. Esimerkiksi koripallokori nuorisotalolle hoitui oitis.
 – Muita läpi menneitä aloitteita ovat olleet esimerkiksi nuorten kesätyöseteli ja latauspistokkeet busseihin, Lungqvist kertoo.
 Ljungqvist kuitenkin huomauttaa, että kaikkia asioita ei kannata ajaa eteenpäin aloitteen avulla. Esimerkiksi musiikkitapahtumat voi olla helpompi saada toteutumaan projekteina.
 Ensi viikolla alkavat Suomen suurimmat nuorisovaalit
 Helsingin nuorisoneuvoston ja Espoon ja Vantaan nuorisovaltuustojen vaalit kaudelle 2020–2021 alkavat ensi viikon maanantaina.
 Ehdokkaita on tänä vuonna Helsingissä ja Espoossa ennätysmäärät: Helsingissä 72 ja Espoossa 86. Vantaalla ehdokkaita on 49.
 Nuorisoneuvosto ja -valtuusto Kuntalaki edellyttää, että kaikissa kunnissa on nuorisoneuvosto tai -valtuusto, joka edustaa kunnan nuoria päätöksenteossa. Nuorisoneuvosto tai -valtuusto on kytkös kuntapäättäjien ja 13–17-vuotiaiden nuorten välillä. Nuorisoneuvostossa tai -valtuustossa nuori pääsee vaikuttamaan itselleen tärkeisiin asioihin ja oppimaan kaupungin päätöksenteosta.
 Ljungqvist on itsekin ehdokkaana seuraavalle kaudelle.
 – Totta kai jännittää, ketkä pääsevät neuvostoon ja minkälaisia arvoja halutaan nostaa esille. Olemme iloisia siitä, että olemme onnistuneet antamaan innostavaa kuvaa toiminnastamme ja että ehdokkaita on niin paljon, Ljungqvist sanoo.
 Äänestäminen tapahtuu oppilaitoksilla ja nuorisotaloilla. Äänioikeutettuja ovat kaikki vuosina 2002–2006 syntyneet helsinkiläiset, espoolaiset ja vantaalaiset nuoret.
 Ljungqvist kertoo, että tänä vuonna nuorten ehdokkaiden teemoina ovat olleet erityisesti ilmastonmuutos, tasa-arvo- ja mielenterveyskysymykset.
 – Myös nuorten vaikuttamismahdollisuudet ovat tämän vuoden kova vaaliteema.
 Vaalien tulokset paljastetaan joulukuun alussa  RuutiGaalassa  Suvilahden Tiivistämössä.

Vaikuttaminenko ei muka kiinnosta? Helsingissä jätetty ennätysmäärä nuorten aloitteita: lisää kasvisruokaa, tuulivoimaa ja laturipaikkoja metroihin


Summary: Elokuussa 1918 haaksirikkoutunut alus on muistomerkki entisaikojen asukkaiden urhoollisuudesta.

Kanadassa viime viikonloppuinen myrsky aiheutti mystisiä muutoksia Niagaran putouksilla, kun 101-vuotias laivanhylky lähti yllättäen liikkeelle tuulen ja sateiden vaikutuksesta.
 Puistonvartijat ovat liittäneet laivan liikkumisen aaveiden ja kummitusten juhlaan Halloweeniin, jota vietettiin viime viikolla.
 – Tämä kauppa-alus oli jätetty tänne vuonna 1918, mutta ilmeisesti viime yönä, Halloweenina, alus muutti paikkaansa, kertoi Niagaran putousten alueesta vastaava johtaja  Jim Hill .
 Hylystä näkyi vielä 1. marraskuuta vain vähän kylkeä. Muutaman päivän päästä sen oli havaittu liikkuneen.
 Rautainen hylky liikkui jopa 30 metrin matkan, mutta juuttui sitten jälleen paikalleen.
 Alus teki haaksirikon elokuussa 1918, jolloin kaksi miehistön jäsentä oli joutunut virtauksen viemäksi. Pelastusoperaatio oli hyvin riskialtis ja se kesti yön yli, kertoo  The New York Times  -lehti. Lopulta miehet pelastettiin köyden ja poijun avulla.
 Ensimmäinen pelastetuista  James Harris  oli tokaissut rannalla henkeään haukkoen:
 – Palauta tuo poiju niin nopeasti kuin mahdollista. Tuo pirun tyhmä Lofberg sanoi olevansa kapteeni ja minun piti tulla ensin maihin, kirjoitti The New York Sun Harrisin sanoneen.
 Gustav Lofberg  haettiin myös takaisin rannalle.
 Viranomaiset arvioivat laivan pysyvän paikallaan pitkälle tulevaisuuteen. Toisaalta hylky voi pian liikkua myös niin, ettei sitä enää voi nähdä rannalta. Hylkyä on pidetty muistomerkkinä entisten asukkaiden urotyöstä ja rohkeudesta.

Yli satavuotias laivanhylky liikkui kohti Niagaran putousten reunaa


Summary: Insinööriliiton jäsen halusi selvittää, voiko työsopimuksessa sovittua työaikaa pidentää työehtosopimuksen kiky-pidennyksellä.

Insinööriliitto kertoo Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden päättäneen, että työntekijän työsopimukseen kirjattua työaikaa ei voi pidentää kilpailukykysopimuksella.
 Päätös perustuu Insinööriliiton mukaan niin sanottuun edullisemmuussääntöön, eli työehtosopimuksella ei voi määrätä työajasta työsopimuksessa sovittua huonommin.
 Insinööriliiton edunvalvontajohtaja  Petteri Oksa  pitää päätöstä merkittävänä oikeudellisena linjauksena.
 – Tämän perusteella työajan pidennys on voitu tehdä perusteettomasti isolle joukolle työntekijöitä. Myös päätöksen ajankohta on mielenkiintoinen, kun mainittu työajan pidentäminen eli niin sanotut kiky-tunnit aiheuttavat ongelmia työehtosopimuksia uusittaessa, Oksa sanoo liiton tiedotteessa.
 Alan työehtosopimukseen sisällytettiin kilpailukykysopimuksessa sovittu 24 tunnin työajan pidennys.

Insinööriliitto: Kikyllä ei saanut pidentää työaikaa, kun työaika oli kirjattu työsopimukseen


Summary: Ulkoistuksia vastustaviin työtaistelutoimiin yhtyvät kaikki Rauman kaupungin palveluksessa olevat JHL:n jäsenet.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Ammattijärjestö JHL järjestää uuden lakon Rauman ulkoistuksia vastaan torstaina ja perjantaina.  Edellinen lakko  oli viime perjantaina.
 JHL vastustaa ruoka- ja siivouspalvelujen ulkoistuksia, joita  Rauman kaupunginhallitus päätti  lakosta huolimatta esittää valtuustolle. Rauma aikoo ulkoistaa sosiaali- ja terveystoimen ruoka- ja puhtauspalvelut.
 – Kaupunginhallitus sulkee silmänsä siltä, että ostopalveluiden hinnat voivat pompata pilviin pian sopimuksen tekemisen jälkeen, JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  sanoo ja pitää Rauman suunnitelmia lyhytnäköisinä.
 Kahden vuodokauden lakko
 Rauman ruoka- ja puhtauspalveluissa työskentelevät JHL:n jäsenet ovat lakossa torstaina 7. marraskuuta ja perjantaina 8. marraskuuta. Lakko alkaa 7. marraskuuta kello 6.00 ja päättyy 8. marraskuuta kello 24.00.
 Edellisen lakon aikana kouluissa ja päiväkodeissa ei ollut tarjolla ruokaa vaan lasten piti tuoda kotoa omat ruoat.
 Lisäksi kaikki Rauman kaupungilla työskentelevät JHL:n jäsenet marssivat ulos työpaikoltaan huomenna torstaina kello 13. He palaavat töihin kello 15.
 Rauman kaupunki piti jo JHL:n edellistä lakkoa laittomana. Kaupunginvaltuusto päättää ulkoistuksista ensi maanantain kokouksessaan.
 Uutista voi kommentoida 6.11. klo 22 saakka.

JHL:llä kovat piipussa: Uusi lakko Rauman kaupungin ulkoistuksia vastaan


Summary: Jatkossa turvapaikkahakemuksien käsittelyä nopeutetaan ja juuri maahan saapuneiden turvapaikanhakijoiden oikeutta terveydenhuoltoon rajoitetaan.

Ranskan pääministeri  Edouard Philippe  kertoi tänään maahanmuuttopolitiikan merkittävistä kiristyksistä Ranskassa.
 Pääministerin mukaan maassa otetaan ensi vuonna käyttöön kiintiöt työperäiselle maahanmuutolle.
 Philippe totesi lehdistötilaisuudessa, että Ranskan on otettava maahanmuutto ”takaisin haltuunsa.”
 Hallituksen päätöksen taustalla on oikeistopuolueiden painostus kiristää Ranskan maahanmuuttopolitiikkaa.
 Presidentti  Emmanuel Macron  on todennut, että maahanmuuton tehokkaampi sääntely sekä hillitseminen ovat vuoden 2022 presidentinvaalien keskiössä. Macron on varoittanut, että ellei hallitus ota tiukempaa linjaa maahanmuuttoasioissa, on uhkana, että äänestäjät siirtyvät tukemaan äärioikeistoa.
 Ranskan sisäministeri  Christophe Castaner  sanoi keskiviikkona, että kaikki itäisessä Pariisissa sijaitsevat epäviralliset pakolaisleirit on määrä tyhjentää asukeistaan tämän vuoden loppuun mennessä. Castanerin mukaan myös turvapaikanhakijoiden hakemuskäsittelyjä nopeutetaan.
 Terveysministeri  Agnes Buzyn  puolestaan kertoi, että jatkossa aikuiset turvapaikanhakijat joutuvat odottamaan kolme kuukautta, ennen kuin he pääsevät ei-kiireelliseen hoitoon maan julkisen terveydenhuollon piiriin.
 Turvapaikkahakemusten määrä nousi Ranskassa viime vuonna uuteen ennätykseen, kertoo  The Local . Kaikkiaan hakemuksia jätettiin reilut 122 740 kappaletta, mikä on 22 prosenttia enemmän kuin vuotta aikaisemmin.

Ranska kiristää maahanmuuttopolitiikkansa – Pariisin epäviralliset pakolaisleirit määrä tyhjentää vuoden loppuun mennessä


Summary: Vakavien vaaratilanteiden määrä on vähentynyt Suomessa. Pirkanmaalla vakava onnettomuus oli hyvin lähellä viime sunnuntaina.

Sunnuntaina piti olla luvassa romanttiset treffit. Lempääläläinen yrittäjä  Raimo Toivio  oli viestitellyt raumalaisen yrittäjänaisen kanssa lentämisestä jo pitkään.
 Johanna Uusitalo , tai Jo'Anna kuten Raimo häntä kutsuu, oli ollut Toivion kyydissä toissa vuoden juhannuksena. Siitä jäi kipinä.
 – Olemme 1,5 vuoden ajan keskustelleet Whatsappissa, milloin olisi sopiva mahdollisuus. Hän tuli sattumalta muutama viikko sitten Lempäälään. Meillä napsahti päälle saman tein hyvin romanttinen suhde, ja ei kun sitten heti vain taivaalle, Toivio kertoo.
 Viime sunnuntaina pariskunta suuntasi treffeille 2+2-paikkaisella Experimental-luokan Europe XS Monowheel-merkkisellä lentokoneella.
 – Tarkoituksena oli kiertää Pirkanmaata ja viettää tavallaan vähän kuin kynttiläillallinen. Nyt ne kynttilät oli tarkoitus vain korvata kaupungin valoilla ja ruoka olemalla käsi kädessä lähekkäin, Raimo Toivio sanoo.
 Raimo Toivion koira selvisi yllättävästä lennosta vahingoittumattomana. Raimo Toivio
 Lähtö Tampere-Pirkkalan-lentokentältä sujui hyvin. Ongelmat alkoivat Lempäälän ilmatilassa, kun kone oli ollut nelisen minuuttia ilmassa.
 Hyvin harvinaisesta onnettomuudesta kertoi  ensin Aamulehti .
 Koneen ovi lähti irti kesken lennon
 Toivio ja Uusitalo keskustelivat rauhassa mikrofoneilla ja kuulokkeilla, kun yhtäkkiä kuului kamala pamaus.
 Toivion rakentamassa lentokoneessa on ovi, joka kääntyy ylöspäin kuin vanhoissa urheiluautoissa. Nyt ovi oli irti.
 – Kun ovi lähtee, se on todella raju ja raaka tapahtuma. Yhtäkkiä oli hirveä pauhu, tuuli oli hirmumyrsky kertaa kolme. Koneessa oli heti jäätävää, Toivio kertoo.
 Koneesta irtosi ovi. Raimo Toivio
 Raimo Toivio oli nousussa maan pinnasta katsottuna 300–400 metrin korkeudessa.
 Koneen ovi on ikkuna, ja sen myötä koneen vasemmalta sivulta ja ylhäältä puuttui suuri osa. Tilanne oli täysin uusi, mutta Raimo Toivio ei hätääntynyt.
 Toivio pelkäsi, että kone putoaa
 Lentäjän ensimmäinen käsky hätätilanteessa on lennä.
 – En tuntenut mielessäni yhtään mitään, pystyin vain lentämään. Otin koneen autopilotilta käsiohjaukseen, kun en tiennyt, miten kone reagoi.
 Toivio pelkäsi, että kone sakkaa ja putoaa. Siksi hän kiihdytti vauhtia ja käänsi koneen loivaan liukuun kohti Pirkkalan lentokenttää.
 Turmat vähentyneet
 Lentoturmien määrä on vähentynyt Suomessa. Vuonna 2014 Jämijärvellä pääsiäisenä kuoli kahdeksan laskuvarjohyppääjää, kun lentokoneen siipituki petti.
 Sen jälkeen käynnistettiin  harrasteilmailun turvallisuusprojekti  ja onnettomuuksien määrä väheni harrastajien tekemän työn ansiosta.
 Raimo Toiviokin oli vasta ollut turvallisuusseminaarissa Ilmatieteen laitoksella.
 Sunnuntain onnettomuus oli kuitenkin niin harvinainen, ettei sellaista ole tiettävästi tapahtunut samanlaiselle koneelle aiemmin.
 "Ei auta mitään, jos panikoin"
 Raimo Toivion yllätykseksi Uusitaloa ei ollut tarpeen rauhoittaa. Tämä pysyi rauhallisena kuin viilipytty, vaikka koneen nopeus liu'ussa oli yli 300 kilometriä tunnissa.
 – Kuulin tai luin huulilta, kun hän sanoi: Jos nyt on pakko kuolla, kuollaanpa sitten yhdessä. Hän katsoi minua ilmeellä, että hoida Raimo homma.
 Koneessa ei kuullut mitään, mutta Raimo Toivio yritti viestittää, että tästä selvitään.
 –Laitoin käden Jo'Annan reidelle, ettei ole mitään hätää.
 Johanna Uusitalo kertoo, että hän tajusi heti kyseessä olevan hätätilanne.
 – Tajusin, että minun pitää antaa Raimolle työrauha. Ei auta mitään, jos panikoin.
 Raimo Toivion koira Chanel oli mukana lennolla. Se pyrki Uusitalon mukaan etuosaan, mutta kun ei päässyt, tyytyi olemaan rauhallisena koneessa.
 Mayday, mayday, mayday
 Lentäjän seuraavat käskyt hätätilanteessa ovat suunnista ja kommunikoi. Raimo Toivio suunnisti hämärällä taivaalla kohti lentokenttää.
 Mayday, mayday, mayday, hän viestitti lennonjohtoon. Kovan melun takia Toivio ei kuullut, mitä lennonjohdosta vastattiin.
 Toivio katsoi, ettei kentällä ole muita koneita ja valmistautui laskeutumaan. Hän piti nopeuden tavallista kovempana, ettei kone sakkaisi.
 Lennonjohto oli lähettänyt vihreän valoraketin laskeutumisluvan merkiksi, mutta sitä Toivio ei nähnyt.
 Vasta kun kone oli kentän päällä, hän uskalsi pudottaa vauhtia.
 – Nyt tiedän, että ilman ovea kone lentää vielä ainakin sadassa solmussa. Normaalisti laskeudun 60 solmussa eli 110 kilometriä tunnissa.
 Johanna Uusitalo ja Raimo Toivio heti koneen laskeutumisen jälkeen kuvattuna.  Raimo Toivio
 Pelastuslaitos varautui ilmaliikenneonnettomuuteen, mutta lopulta tehtävää ei tullut. Yhdeksän minuuttia noususta Toivio ja Uusitalo oli palanneet kauhujen lennolta.
 – Se oli ihan unelmalasku. Tuollaisessa tilanteessa keskittyy äärimmäisen hyvin.
 Pariskunta oli helpottunut.
 – Treffit jäävät ikuisesti mieleen, Uusitalo kertoo.
 – Yhdessä totesimme, että tämä jos mikä lujittaa meitä yhteen, Toivio jatkaa.
 Mahdollisimman pian taivaalle
 Maassa selvisi, että irronnut ovi oli törmännyt ilmassa vasempaan takavakaajaan, joka hajosi pahasti.
 Toiviolla kesti kymmenen vuotta rakentaa pienkone. Nyt hän on pyytänyt ystäväänsä belgialaista professoria tutkimaan, ovatko särkyneet osat korjattavissa.
 Vuonna 1992 lentolupakirjan saanut Toivio pyrkii mahdollisimman pian lentämään.
 – Lainaan kaverin tai Tampereen lentokerhon konetta varmistamaan, ettei kehity kammoa lentämiseen. Haluan mahdollisimman pian taivaalle.
 Tästä lähtien Toivio tarkistaa koneen ovien saranat aina ennen lähtöä, eikä pelkästään vuositarkastuksessa.
 Hän arvioi, että saranat olivat vaurioituneet maassa, kun tuuli oli useasti riepotellut auki olevaa koneen ovea.
 Raimo Toivio on säästynyt vakavilta onnettomuuksilta. Pari vuotta sitten koneen pyörä hajosi ja kone pyörähti maassa ympäri.
 – On lohdullista on, että vähältä piti -tilanteista tuntuu selviävän maltilla.
 Raimo Toivion läheisiä ystäviä on kuollut lento-onnettomuuksissa. Läheltä piti -tilanne toi raskaasti mieleen nämä menetykset. Hän tuntee kiitollisuutta selviämisestä.
 Traficomin tilastojen mukaan  suomalaisessa yleis- ja harrasteilmailussa on raportoitu tänä vuonna vakavia vaaratilanteita huomattavasti pidemmän aikavälin keskiarvoa vähemmän.
 Silti tänä vuonna on kaksi ihmistä kuollut onnettomuuksissa. Lento-oppilas kuoli  Pirkkalan lentoturmassa . Vähän sitä ennen syksyllä harrasterakenteinen  pienlentokone putosi  maahan Kajaanin Vuolijoella, ja lentäjä löytyi koneesta kuolleena.
 Kuolemantapaukset olivat ensimmäiset sitten heinäkuun 2017.
 Ei kammoa
 Oven irtoamisen jälkeen Johanna Uusitalolle tuli vasta illalla jälkitärinää. Hän aikoo lentokoneen kyytiin myös jatkossa.
 – Kyllä ilman muuta. Se mitä tapahtui oli sattumaa. Haluaisin Raimon kyytiin uudestaan.
 Lue lisää:
 Tiukkoja hetkiä Lempäälän ilmatilassa: pienlentokoneesta irtosi ovi kesken matkan

Raimo Toivio oli yläilmoissa naisystävänsä kanssa, kun yhtäkkiä pienkoneesta irtosi ovi: "Laitoin käden Jo'Annan reidelle, ettei ole mitään hätää"


Summary: Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan oikeusavun myöntäminen nyt olisi ristiriidassa Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja Suomen perustuslaissa turvatun sananvapauden periaatteen kanssa.

Pirkanmaan käräjäoikeus ei kuule Tomas Vurunbigia Turkin tasavallan pyynnöstä.
 Käräjäoikeus perustelee päätöksessään, että oikeusavun myöntäminen olisi ristiriidassa Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja Suomen perustuslaissa turvatun sananvapauden periaatteen kanssa.
 Näin ollen asiassa on olemassaehdoton kieltäytymisperuste oikeusavun myöntämiselle ja tällä perusteella Pirkanmaan käräjäoikeuden on toimivaltaisena viranomaisena evättävä oikeusapu kysymyksessä olevan pyynnön osalta.
 Uutista täydennetään.
 Lue lisää:
 Yltääkö Erdoğanin pitkä käsi Suomeen? Turkki haluaa kuulla Suomessa asuvaa kaksoiskansalaista etänä – "Kuulemisesta kieltäytymiseen liittyy riski"
 Tamperelaismies sai syytteen presidentti Erdoğanin kunnian loukkaamisesta Facebookissa – joutuu nyt oikeuden kuultavaksi Suomessa: "Olen ihan sekaisin ja järkyttynyt"

Yllätyskäänne: käräjäoikeus ei kuule Erdoğanin kunnianloukkauksesta syytettyä Tomas Vurunbigia – vetoaa ihmisoikeussopimukseen ja sananvapauteen


Summary: Valuuttarhaston lainapolitiikka ja vallanjako ovat synnyttäneet arvostelua.

Syksyn kirpakka tuuli siivoaa lehtiä puista ja portailta Suomen Pankin edustalla. Snellmanin patsaan kaulassa roikkuu siniseen nauhaan sidottu suuri Abloy-avain.
 Avaimen tarkoitusta ihmetellään hetki Suomen Pankin johtokunnan neuvonantajan  Mika Pösön  kanssa, kun hän asettuu kuvattavaksi patsaan edustalle viimasta huolimatta.
 Pösö aloittaa ensi vuoden alussa työt Kansainvälisen valuuttarahaston, IMF:n johtokunnassa, jossa hän edustaa Pohjoismaiden ja Baltian maiden muodostamaa vaalipiiriä. Johtokunta kokoustaa useamman kerran viikossa, joten papereita riittää selattavaksi.
 – Olen innostunut siitä, että pääsen edustamaan meidän vaalipiiriämme. Tällainen tehtävä ei tule kovin usein tarjolle, joten suhtaudun tähän ”hands-on” – täydellä tarmolla, Mika Pösö kertoo.
 Edellisen kerran suomalainen oli yhteisen vaalipiirin johdossa vuosina 2006 – 2007, joten aikaa on vierähtänyt yli kymmenen vuotta. Mika Pösön kausi on sovittu kolmen vuoden pituiseksi.
 Johtokunnassa on 24 jäsentä. He edustavat 189 jäsenmaata, jotka on jaettu vaalipiireihin. Puhetta kokouksissa johtaa IMF:n pääjohtaja.
 Rikkailla mailla määräysvalta
 Kolmella talousmahdilla, Yhdysvalloilla, Japanilla ja Kiinalla on johtokunnan päätösvallasta eli äänimäärästä lähes 30 prosenttia. Suurimpana rahoittajana Yhdysvalloilla on tietyissä asioissa mahdollisuus äänestää muut kumoon yksinkin.
 Äänivallan laskentatavan vuoksi järjestöä on arvosteltu epädemokraattiseksi. Esimerkiksi Intia kuluu vaalipiiriin, jonka äänimäärä on pienempi kuin Pohjoismaiden ja Baltian vaalipiirin.
 Järjestelmän muuttaminen, eli niin sanottu kiintiötarkistus, oli jälleen esillä viime lokakuussa pidetyssä vuosikokouksessa, mutta muutospäätöstä ei syntynyt.
 – Varsinkin suurimmat nousevat taloudet toivoivat kokouksessa, että kiintiötarkistus olisi nyt toteutunut. Ehkä kehitys on hitaampaa kuin moni nopeasti kasvanut maa toivoo. Työ kuitenkin jatkuu ja odotus on, että nousevien talouksien nykyistä korkeammasta äänivallasta sovitaan vuoden 2023 loppuun mennessä, Pösö arvioi.
 Pösö korostaa, että johtokunnan päätökset tehdään valtaosin sopimalla eli konsensusperiaatteella. Äänestyksiin päädytään harvoin ja hankalista asioista keskustellaan ensin epävirallisissa kokouksissa. Yhteistä näkemystä hiottaessa pienikin maa voi nousta kokoaan isommaksi.
 – Käsitykseni mukaan vaalipiirimme vaikutusvalta on äänivaltaamme suurempi. Meitä pidetään aktiivisina, rakentavina, johdonmukaisina ja yhteistyökykyisinä. On meitä kuvattu myös järjen ääneksi kokouksissa, Mika Pösö kertoo.
 Päätösvallan jakaantumisella on merkitystä, sillä johtokunta päättää jäsenmaille myönnettävien lainojen määristä ja ehdoista. IMF:llä on resursseja myöntää lainoja tuhannen miljardin dollarin edestä.
 IMF lyhyesti:
 Perustettu vuonna 1945 Lainoittaa talousvaikeuksiin joutuneita maita Jäsenmaita edustavat vaalipiirit, joiden äänivalta perustuu maiden taloudelliseen merkittävyyteen Suomi kuuluu Pohjoismaiden ja Baltian maiden vaalipiiriin
 Lainaehtoja on helpotettu
 IMF:n lainaehtoja on arvosteltu, koska niitä on pidetty monissa tapauksissa liian ankarina. Rahoituksen vastineeksi lainaa saavan maan on suostuttava julkisen talouden säästöohjelmiin ja rakenneuudistuksiin.
 Arvostelijoiden mielestä liian tiukat ehdot pikemmin pahentavat kuin helpottavat rahoituskriisissä olevan maan ja sen kansalaisten tilannetta.
 – IMF on oppinut matkan varrella ja jonkin verran muuttanut linjaansa lainaehdoissa. Entistä enemmän otetaan huomioon työllisyyden, sosiaalisektorin ja eriarvoisuuden näkökulmat. Myös ilmastoasiat on viime aikoina otettu mukaan, Pösö kertoo.
 Pääjohtajakin vaihtui
 IMF:n uudeksi pääjohtajaksi nimitettiin syyskuussa bulgarialainen  Kristalina Georgieva . Hän on ensimmäinen pääjohtaja, joka on tullut valituksi tehtävään niin sanotusta pienestä nousevasta taloudesta.
 Georgieva on ollut komissaarina Euroopan unionissa ja toiminut virkaatekevänä pääjohtajana Maailmanpankissa, jonka toiminnan lähtökohdat ovat samankaltaiset kuin IMF:n. Voisiko hänen valintansa olla merkki isomman muutoksen ensiaskelista näissä kahdessa järjestössä?
 – Georgieva on se henkilö, joka pystyy näkemään kuinka paljon näillä kahdella instituutiolla on yhteneviä tavoitteita ja mahdollisia yhteistyön kohteita. Hän on kuitenkin vasta aloittanut virassaan, joten tämä on enemmänkin arvailua, Pösö sanoo
 Pösö muistuttaa, että näillä kahdella instituutiolla on myös eri tehtävä. IMF turvaa rahajärjestelmän vakautta ja Maailmanpankki pyrkii vähentämään köyhyyttä.
 Mika Pösö aloittaa työt Washingtonissa tammikuun puolivälissä. Hän saa johdettavakseen tiimin, jossa on edustus kaikista vaalipiirin maista.
 Haastattelun jälkeen Mika Pösö viestitti patsaan kaulassa olleen avaimen salaisuuden selvinneen. Asialla oli ollut Sininauha-säätiö, joka halusi muistuttaa avaimella asunnottomien tilanteesta.

Kansainvälisen valuuttarahaston miljardilainoista lähtee päättämään suomalainen pankkimies – Mika Pösön työpaikka on sekä rikas että riitaisa


Britannian pääministeri  Boris Johnson  käynnistää tänään virallisesti konservatiivipuolueen vaalikampanjan.
 Johnson tapasi aiemmin päivällä kuningatar  Elisabetin  Buckinghamin palatsissa, jossa sovittiin muodollisesti parlamenttivaalien kampanjoinnin aloittamisesta.
 Iltapäivällä kello 15.00 Johnsonin on määrä julistaa pääministerin virka-asunnolla ennenaikaiset parlamenttivaalit virallisesti alkaneiksi. Voit katsoa pääministerin puheen tämän artikkelin yläikkunasta suorana kello 15.00 alkaen.
 Myöhemmin keskiviikkona Johnson pitää linjapuheen konservatiivipuoleen kampanjan alkajaisiksi.
 Oppositiossa olevan työväenpuolueen vaalikampanja  käynnistyi eilen  puheenjohtaja  Jeremy Corbynin  pitämällä linjapuheella.
 Eilen julkaistun kannatusmittauksen mukaan konservatiiveja tukee 38 prosenttia ja työväenpuoluetta 25 prosenttia äänestäjistä. Vaalit järjestetään 12. joulukuuta.

Johnson polkaisee konservatiivien vaalikampanjan käyntiin Britanniassa – katso pääministerin puhe suorana kello 15


Summary: Kalastuskiintiön pienentämisestä huolimatta WWF katsoo, että lohta ylikalastetaan Itämerellä. Suomenlahdella lohikiintiötä ei saada kalastettua täyteen.

EU:n kalastusministerit ovat pienentäneet Itämeren lohen meripyynnin kiintiötä ensi vuodeksi.
 Tänä vuonna Itämereltä ja Pohjanlahdelta on saatu pyytää noin 91 000 lohta, mutta ensi vuonna pyyhtikiintiö on yli 4000 vähemmän, 86 575 lohta.
 Päätös merilohen kalastuskiintiön pienentämisestä ei koske Suomenlahtea. Sen osalta kiintiö on pysynytmuutaman viime vuoden ajan ennallaan rahtua alle kymmenessätuhannessa lohessa.
 Kansainvälisen merentutkimusneuvoston ICES:in suositus lohen meripyyntiin Itämeren altaalla ja Pohjanlahdella on selvästi EU:n kiintiötä pienempi, vain 59 800 lohta.
 WWF:n suojeluasiantuntijan  Olli Sivosen  mukaan EU:n päätös jatkaa lohen "laillistettua ylikalastusta" Itämerellä.
 – Ensi vuoden kiintiö on selvässä ristiriidassa sen kanssa, että Euroopan yhteisen kalastuspolitiikan merkittävimpänä tavoitteena on ylikalastuksen lopettaminen vuoteen 2020 mennessä, Sivonen toteaa.
 Kalastaja joutui rajoittamaan pyyntiä
 Kotkalainen ammattikalastaja  Antero Halonen  ehti kuluneen lohenpyyntikauden aikana pyytää oman noin tuhannen lohen kiintiönsä täyteen. Lisäksi hän osti usean sadan lohen siirtokiintiöitä kollegoiltaan.
 Halosen mukaan lohen meripyynti nykyisessä kokoluokassaan ei Suomenlahdella ole ylikalastusta, vaan Suomenlahden lohikanta kestäisi hyvin jopa kiintiön kasvattamisen.
 – Viime vuosien istutusten ansiosta lohta saatiin viime kesänä hyvin ja todennäköisesti myös ensi kesänä lohta tulee riittämään.
 Kalastaja Halonen toivoisi päinvastoin itselleen suurempaa kiintiötä. Hän kertoo joutuneensa rajoittamaan lohenpyyntiään, vaikka kalaa ja kysyntää lohelle olisi riittänyt.
 – Lohet jäivät mereen, koska varmuutta siirtokiintiöiden saamisesta ei ollut.
 Etelä-Suomen merikalastajain liiton mukaan lohenkalastus ja kiintiö ovat Suomenlahdella tasapainossa.
 –Suomenlahdella ei ole monen vuoteen kalastettu kiintiötä täyteen. Tänä vuonna Suomenlahdelta olisi ollut varaa pyytää noin 1700 lohta enemmän, kertoo liiton toiminnanjohtaja  Teemu Tast.
 Kalastaja Antero Halosen kalakauppa sulki ovensa viime vuonna. Aleksi Taponen / Yle
 Paikannin pikkupaattiin?
 Kalastuksen valvonta on kiristynyt viime vuosina.Vuodesta 2018 lähtien lohta pyytävällä ammattikalastajalla on ollut velvollisuus ilmoittaa pyydyksiltä palaamisestaan mahdollista kontrollia varten puoli tuntia ennen suunniteltua rantautumistaan. Lisäksi rantautuminen on tehtävä viimeistään tuntia ilmoitetun ajan jälkeen.
 Valvovana viranomaisena toimii merivartiosto yhdessä ELY-keskuksen valvojien kanssa. Tänä vuonna valvontaa on kohdennettu  erityisesti Pohjanlahdelle . Jos valvonnassa tulee esiin laiminlyöntejä, asia päätyy ruokaviraston käsiteltäväksi.
 Kalastusmestari  Aki Koskinen  Varsinais-Suomen ELY-keskuksesta kertoo, että havaitun laiminlyönnin jälkeen kuullaan ensin laiminlyöntiin syyllistynyttä kalastajaa.
 – Laiminlyöntiä voi seurata kirjallinen huomautus ja hallinnollinen sanktiomaksu. Kalastajalta voidaan myös perua aluskohtainen kalastuslisenssi.
 Etelä-Suomen merikalastajain liiton mukaan suomalaisia troolareita on jo vuosikymmenen ajan seurattu sateliittipaikantimilla. Satelliittiseurannan avulla voidaan seurata esimerkiksi sitä, ettei alus kalasta kielletyllä alueella tai kiellettynä aikana.
 Nyt EU:n yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä ollaan uudistamassa. Siihen liittyen on ehdotettu, että satelliittiseuranta ulotettaisiin myös pienempiin aluksiin. Näin aluksen liikkeitä voidaan seurata satelliitin välityksellä jatkuvasti. Kalastaja Antero Halonen on jyrkästi paikantimia vastaan.
 – Ammattikalastus on jo nyt kriminalisoitu. Paikannin veneessä olisi sama kuin valvontapanta ehdonalaisvangin nilkassa.
 Halonen toivoo, että lohen kalastuskiintiöt laajennettaisiin myös lohenkalastusta harjoittaviin matkailualan yrityksiin.
 – Tällä hetkellä kalastajat eivät mielestäni ole yhdenvertaisessa asemassa kalastusmatkailua harjoittavien yritysten kanssa.
 Lohta raportoitu taimeniksi
 Kun Itämeren ja Pohjanlahden kalastuskiintiössä noudatettiin ICES:in tieteellisen neuvonannonmukaista kestävän kalastuksen tasoa viimeksi vuonna 2016, Itämeren tärkeimpään lohen kutujokeen Tornionjokeen, nousi kudulle noin 100 000 lohta.
 Tänä vuonna Tornionjokeen nousi kudulle 65 000 lohta, mikä täyttää kutukantatavoitten määrän.
 – Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, että ylikalastusta voitaisiin jatkaa. Kiintiöpäätösten pitäisi noudattaa tutkijoiden suosituksia, että Itämeren lohikannat pääsisivät elpymään nykyisestään, WWF:n suojeluasiantuntija Olli Sivonen sanoo.
 Kansainvälisen merentutkimusneuvoston suosituksessa on huomioitu myös lohen salakalastus ja virheellinen raportointi.
 – Varsinkin puolalaiset ovat kiertäneet kiintiömääräyksiä raportoimalla pyytämänsä merilohet meritaimeniksi, joille ei ole määrätty lainkaan pyyntikiintiötä, sanoo Etelä-Suomen merikalastajain liiton toiminnanjohtaja Teemu Tast.
 Tastin mukaan EU:n määrittelemän pyyntikiintiön ja ICES:in suosituksen välinen ero johtuu siitä, että EU:ssa oletetaan kieltojen ja tehostetun valvonnan kitkevän Itämereltä salakalastuksen ja väärän raportoinnin.
 – ICE:sin suosituksessa taas lähtökohtana on se, että väärinkäytökset jatkuvat myös tulevaisuudessa.
 Aikaiset apajat
 WWF:n mukaan Suomen merilohikantoja uhkaa myös kaupallisen lohenkalastuksen aikaistaminen puolellatoista kuukaudella siten, että kalastus käynnistyy Pohjanlahdella portaittain vapusta lähtien.
 – Aikaistettu pyynti kohdistuu populaation säilymisen kannalta erittäin tärkeisiin suurikokoisiin villeihin lohiin ja jokien latvaosien osapopulaatioihin, Olli Sivonen kertoo.
 Teemu Tast on eri mieltä. Hän sanoo, että aikaistettu kaupallinen kalastus on osoittautunut Pohjanlahdella onnistuneeksi ratkaisuksi.
 – Tornionjokeen kutemaan nousseiden lohien määrä on pysynyt kutukantatavoitteessa, Tast sanoo.
 Suomenlahdella ei ole aikaistettu merilohen kaupallista kalastusta, koska aikaistaminen olisi tuskin vaikuttanut saalismääriin.
 – Pohjanlahdella merilohet nousevat Suomen rannikon myötäisesti pohjoiseen. Suomenlahden lohella ei ole yhtä selkeitä kulkureittejä.

Kalastaja syyttää valvovia viranomaisia kalastuksen kriminalisoinnista – veneisiin kaavaillaan paikantimia: "Kuin vangin nilkkapanta"