Summary: Meksikolaisen huumepomo Joaquín "El Chapo" Guzmán Loeran oikeudenkäynnissä ovat nousseet esille niin luksuselämä kuin huumesodan raakuudet.

Brooklynin oikeustalolla New Yorkissa on reilun kahden kuukauden ajan käyty vuosisadan suurinta huumeoikeudenkäyntiä. Syytetyn penkillä istuu 61-vuotias meksikolainen huumepomo  Joaquín "El Chapo" Guzmán Loera .
 Syyttäjän mukaan Guzmán johti kymmenien vuosien ajan Sinaloan huumekartellia. Yhdysvaltain tiedusteluviranomaiset ovat pitäneet Sinaloan kartellia maailman suurimpana huumeiden salakuljettajana. Guzmánin johdolla kartellin arvioidaan vieneen satoja tonneja kokaiinia ja muita huumeita Kolumbiasta Meksikon kautta Yhdysvaltoihin. Guzmánin itsensä uskotaan tienanneen kartellin johdossa 14 miljardia dollaria.
 Oikeudenkäynnin arvioidaan jatkuvan helmikuuhun asti, mutta jo nyt todistajien lausunnot ovat paljastaneet paljon meksikolaisten huumekartellien toiminnasta ja Guzmánin elämästä yhden pahamaineisimman kartellin johtajana.
 Salakuljetus keskittyi Meksikoon 80-luvulla
 Köyhissä oloissa Sinaloan osavaltiossa Luoteis-Meksikossa varttunut Guzmán aloitti työskentelyn järjestäytyneen rikollisuuden parissa 70-luvulla. Samoihin aikoihin Yhdysvaltain presidentti  Richard Nixon  julisti sodan huumeita vastaan ja perusti liittovaltion huumepoliisin DEA:n.
 Ammattimaisen rikollisuransa alussa Guzmán toimi meksikolaisen Guadalajaran kartellin alaisuudessa. Tuolloin Guadalajaran kartelli oli maan johtava rikollisjärjestö.
 80-luvulle tultaessa Guzmánin vastuulla oli kolumbialaisten huumeiden salakuljettaminen Meksikon kautta Yhdysvaltoihin. Vielä 80-luvun alussa meksikolaiset kartellit toimivat niitä suurempien kolumbialaiskartellien alihankkijoina, tyytyen huonompiin osuuksiin voitoista. Valtaosa kolumbialaisten valmistamista huumeista kuljetettiin Meksikon ohi meri- tai ilmateitse Yhdysvaltoihin. Elettiin  Pablo Escobarin  ja Miami Vicen aikaa.
 Asiat kuitenkin muuttuivat vuosikymmenen puolivälissä, kun Yhdysvallat tiukensi valvontaansa Floridan etelärannikolla. Uudessa tilanteessa kolumbialaiset siirsivät logistiikkaketjunsa mereltä maalle, mikä vankisti merkittävästi meksikolaisten kartellien asemia.
 Liiketoiminnan lisääntyessä Guadalajaran kartelin johdossa alkoi käydä kato. Peitetöissä olleen amerikkalaisen huumeagentin raaka murha vuonna 1985 johti useisiin pidätyksiin, ja kevääseen 1989 mennessä kaikki kolme kartellin johtajaa oli telkien takana.
 Tässä tilanteessa Guzmán alkoi luoda huumeimperiumiaan. Vuonna 1990 hän aloitti yhteistyön kolumbialaisen Norte del Valle -kartellin ja sen johtajan  Juan Carlos Ramírez Abadían  kanssa. Nyt syyttäjän todistajaksi ryhtynyt  Ramírez kertoi oikeudelle  olleensa merkittävin huumeiden toimittaja Guzmánille.
 Ramírezin mukaan Guzmán otti tavallista suuremman palkkion salakuljetuspalvelustaan, mutta hinta oli perusteltu. Kun muilla salakuljettajilla kesti kuukauden verran kuljettaa huumeita Yhdysvaltoihin, Guzmán siirsi huumeet viikossa rajan yli tai ali. Guzmán sai lempinimen El Rapido, nopea.
 Oikeudessa Ramiréz kehuskeli toimittaneensa niin paljon kokaiinia Yhdysvaltoihin 90-luvun alkupuolella, että hän yksin määritteli aineen katuhinnan.
 Yle Uutisgrafiikka
 Elektroniikan salakuljetuksesta huumekartellin johtoryhmään
 Vielä 80-luvun loppupuolella Guzmánin salakuljetusryhmä on pieni. Siihen kuului noin 25 henkilöä. Yksi heistä oli  Miguel Ángel Martínez .
 Pitkään Yhdysvalloissa asunut ja siellä lentoluvan hankkinut  Martínez aloitti uransa salakuljettamalla elektroniikkaa Meksikoon . Tässä työssä hän oppi tuntemaan rajaseudun luvattomat kiitotiet. Guzmán kiinnostui Martínezin taidoista ja pian miehet aloittivat pitkän ja tuottoisan yhteistyön.
 Aluksi lentäjänä toiminut Martínez päätyi nopeasti osaksi Sinaloan kartellin sisäpiiriä. Hänen ja Guzmánin välit olivat läheiset. Guzmánista tuli Martínezin pojan kummisetä.
 Nyt Martínez todistaa oikeudessa Guzmánia vastaan. Marraskuussa  Martínez kertoi oikeudelle , kuinka Guzmánin organisaatio kasvoi alkuvuosina ja kuinka huumerahojen virta täytti huumepomon elämän yliampuvalla luksuksella.
 Yksityiskoneita, luksustaloja ja timanteilla koristeltuja pistooleja
 90-luvulla Sinaloan kartellin hallussa olivat lähes kaikki rajanylityspaikat Yhdysvaltoihin. Käynnissä oli Martínezin sanojen mukaan "kokaiinibuumi", joka takasi kartellille ja Guzmánille ehtymättömän rahavirran.
 Syyttäjän todistajana kuultu Sinaloan kartellin entinen sisäpiiriläinen  Jesús Zambada García   kuvaili oikeudelle , kuinka 9 miljoonan dollarin sijoitus 15 tonnin kokaiinilastiin saattoi tuottaa salakuljetuskulujen jälkeen 39 miljoonaa dollaria Los Angelesissa. Jos saman lastin kuljetti Chicagoon tuotto nousi 48 miljoonaan dollariin. New Yorkissa 9 miljoonan dollarin lasti muuttui 78 miljoonan dollarin arvoiseksi.
 Huumeita salakuljetettiin muun muassa jalapeno-purkeissa ja säiliöautoihin rakennetuissa piiloissa. Kokaiinia vietiin myös  ilmastoituja, aurinkoenergialla valaistuja tunneleita pitkin Yhdysvaltoihin . Samoja tunneleita pitkin toiseen suuntaan virtasi kymmeniä miljoonia dollareita käteistä.
 Käteistä rahaa siirreltiin paikasta toiseen yksityiskoneilla, joita Guzmánilla oli Martínezin mukaan neljä. Dollarit vaihtuivat pesoiksi pankeissa, jotka eivät kyselleet ylimääräisiä kysymyksiä.
 Huumerahoilla Guzmán hankki luksustaloja ympäri Meksikon rannikkoa ja farmeja ympäri maaseutua. Yhden talonsa yhteyteen Guzmán rakennutti oma eläintarhan, jossa asusti muun muassa tiikereitä ja leijonia.
 Aseisiin mieltyneen huumepomon tiloilta löytyi niin sinkoja, kranaatinheittimiä kuin timanteilla koristeluja pistoolejakin. Vaimoja ja tyttöystäviä Guzmánilla oli Martínezin mukaan lukuisia.
 Guzmán piti myös matkailusta. Todistajanaitiossa Martínez kertoi, kuinka hän ja huumeparoni lentelivät ympäri maailmaa väärennetyt passit taskuissaan. Kaksikko teki uhkapelireissuja niin Las Vegasiin kuin Kiinan hallitsemalle Macaolle. Yksin Guzmán puolestaan lensi Sveitsiin saamaan elinikää pidentäviä hoitoja.
 Yle Uutisgrafiikka
 Väkivallalla huipulle ja sieltä vankilaan
 Luksuselämän kääntöpuolena oli äärimmäinen väkivalta. Jo uransa alkuaikona Guzmánin tiedettiin turvautuvan väkivaltaan ja murhiin saavuttaakseen tavoitteensa.
 Jesús Zambadan mukaan Guzmán tapatti ihmisiä mitä pienimmistä syistä. Esimerkkinä hän kertoi, kuinka Guzmán määräsi kilpailevan Zetas-kartellin jäsenen murhan, koska tämä ei suostunut kättelemään häntä, kun kartellit kävivät neuvotteluja aselevosta.
 Miguel Martínezin kertoman mukaan Guzmánin mieltymys väkivaltaan alkoi haitata liiketoimintaa 80- ja 90-luvun taitteessa, kun Sinaloan kartelli ajautui veriseen sotaan salakuljetusreiteistä kilpailevan Tijuanan kartellin kanssa.
 Ruumisluvun kasvaessa meksikolaisviranomaisten kiinnostus kartellien toimintaa kohtaan lisääntyi. Viimeinen niitti tuli toukokuussa 1993, kun Guzmánille tarkoitetut luodit surmasivat suositun kardinaalin  Juan Jesús Posada Ocampon  Guadalajaran lentokentällä.
 Taatakseen sulavan liiketoiminnan Guzmán oli maksanut miljoonia dollareita lahjuksina meksikolaisille viranomaisille. Kardinaalin murhan jälkeen näillä rahoilla ei kuitenkaan enää ollut merkitystä. Guzmán pidätettiin seuraavassa kuussa Guatemalassa lähellä Meksikon rajaa.
 Pidätyksen jälkeen Guzmánin nuorempi veli  Arturo  otti Sinaloan kartellin johtamisen kontolleen. Hänet murhattiin vankilassa vuonna 2005.
 Kartellit käyttävät miljoonia lahjuksiin Korruptio ja lahjonta ovat toistuvasti nousseet esille Guzmánin oikeudenkäynnissä. Jesús Zambada on esimerkiksi kertonut lahjoneensa lentokenttäviranomaisia, liittovaltion poliiseja ja jopa Interpolin työntekijöitä. Zambada kertoi maksaneensa Meksikon liittovaltion poliisin entiselle päällikölle  García Lunalle  3 miljoonaa dollaria lahjuksina. Luna on kiistänyt väitteet. Zambada kertoi maksaneensa vuosien ajan 300 000 dollaria kuussa lahjuksia viranomaisille. Zambadan mukaan kartellilla oli 50 miljoonan dollarin rahasto viranomaisten lahjontaa varten. Guzmánin oikeudenkäyntiä johtava tuomari  Brian Cogan  on joutunut useaan otteeseen hillitsemään puolustuksen haluja käydä läpi korruptiotapauksia, jotka kohdistuvat korkea-arvoisiin meksikolaisviranomaisiin. Guzmánin asianajajat ovat yrittäneet nostaa esille väitteitä, joiden mukaan kartellit maksoivat miljoonia dollareita yhdelle Meksikon virassaolleista presidenteistä. Tämän asianhaaran käsittelyn Cogan on estänyt oikeudessaan. Meksikon nykyinen presidentti  Enrique Peña Nieto  on kiistänyt syytökset. Myös entinen presidentti  Felipe Calderón  on ilmoittanut syytösten olevan perättömiä.
 Vanha ystävyys katkesi pidätykseen
 Guzmánin ollessa kalterien takana Martínez jatkoi työskentelyä kartellille, joka oli nyt kasvanut yli 200 henkilön rikollisorganisaatioksi. Hän piti huolen, että huumeita virtasi Yhdysvaltoihin ja että Guzmánin perhe sai osuutensa huumerahoista.
 Martínezin oma rikollisura päättyi Meksikon poliisin pidätykseen vuonna 1998. Samalla katkesivat hyvät välit Guzmániin.
 Martínezin mukaan Guzmán on yrittänyt tapattaa hänet useaan otteeseen.  Hän kertoi oikeudessa  selviytyneensä kolmesta vankilassa tapahtuneesta puukotuksesta.
 Eräänä yönä Martínez kertoi kuulleensa mariachi-yhtyeen soittavan Guzmánin lempikappaletta vankilan ulkopuolella useiden tuntien ajan. Aamulla aseistautunut mies ilmestyi hänen sellinsä oven taakse. Vartijan kanssa kamppaillut salamurhaaja onnistui heittämään käsikranaatin Martínezin selliin. Martínez suojautui vessanpöntön taakse ja selvisi murhayrityksestä.
 Kaikesta tästä huolimatta Martínez sanoi kamppailleensa Yhdysvaltoihin luovuttamista vastaan. Näin kuitenkin kävi vuonna 2001. Vastineeksi täydellisestä yhteistyöstä Martínezin tuomio rajattiin Yhdysvalloissa 18 vuodeksi vankeutta. Myöhemmin tuomio lyheni kuuteen vuoteen ja Martínez vapautui todistajansuojeluun vuonna 2007.
 Guzmánin oikeudenkäynnin turvatoimet ovat olleet huomattavat, mutta Martínezin todistaessa niitä kiristettiin entisestään. Esimerkiksi oikeussalipiirtäjiä kiellettiin piirtämästä Martínezin kasvoja.
 Tästä huolimatta ennen Martínezin kuulemista Guzmánin vaimo  Emma Coronel Aispuro  onnistui salakuljettamaan puhelimen oikeustaloon. Nuhtelun jälkeen Coronelin käskettiin luopua puhelimestaan ja kulkea uudestaan metallinpaljastimen läpi.
 Uskollinen vaimo vai huumekartellin pelinappula?
 Luvattoman puhelimenkäytön lisäksi Guzmánin 29-vuotias vaimo on herättänyt median mielenkiinnon.  Uutisissa on pohdittu Coronelin roolia  oikeudenkäynnissä: Onko lähes jokaisena istuntopäivänä Brooklynin oikeustalolle saapunut nainen miestään tukeva vaimo vai kartellin käyttämä pelinappula, jonka tehtävä on pehmittää maailman suurimmaksi huumepomoksi väitetyn miehensä julkisuuskuvaa.
 Ennen aviomiehensä viimeisintä pidätystä Coronel vältteli julkisuutta. Oikeudenkäynnin käynnistyttyä hän kuitenkin antoi haastattelun espanjankieliselle Telemundo-kanavalle. Haastattelussa hän kuvaili miestään nöyräksi ihmiseksi, joka saattaa hieman pitää saamastaan huomiosta.
 Ennen joulua Coronel toi oikeussaliin mukanaan pariskunnan kaksostytöt. Guzmán katseli kyyneleet silmissään tyttäriään samalla, kun kolumbialaiset poliisit kertoivat oikeudelle löytämistään aseista ja kokaiinilasteista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Guzmánin ja Coronelin tarina on yksi Meksikon suosituimmista huumeromansseista. Vankilasta karanneen Guzmánin kerrotaan tavanneen Coronelin tämän isän järjestämissä juhlissa. Sittemmin vankilaan päätynyt isä,  Ines Coronel Barreras , kuului niin ikään Sinaloan kartellin johtoon.
 Pariskunta meni naimisiin vuonna 2007, kun Coronel täytti 18 vuotta. Hieman myöhemmin Guzmán varmisti, että Coronel voitti paikalliset kauneuskilpailut.
 Mutta palataan vielä hieman taaksepäin.
 Uhka Yhdysvaltoihin luovuttamisesta johtaa vankilapakoon
 Ensimmäinen pidätys ja sitä seurannut 20 vuoden vankilatuomio eivät estäneet Guzmánia hoitamasta liiketoimiaan. Vankilassa istuessaan hän solmi sopimuksia ja taisteli reviireistä entiseen malliin.
 Vankilastaan Guzmán oli lahjomalla muokannut hotellin, jossa vanginvartijat muistuttivat enemmän palvelijoita kuin kurinpitäjiä.
 Huumepomon tulevaisuus alkoi kuitenkin näyttämään epävarmalta vuosituhannen vaihteessa. Samalla kun yhdysvaltalaisviranomaiset valmistelivat Miguel Martínez luovutusta Meksikosta Yhdysvaltoihin, he nostivat Guzmánia vastaan syytteet huumeiden salakuljetuksesta ja rahanpesusta. Tarkoituksena oli saada myös Sinaloan kartellin päällikkö istumaan kakkuaan Yhdysvaltoihin.
 Guzmán ei pitänyt ajatuksesta päätyä vastaamaan teoistaan Yhdysvaltoihin. Tammikuussa 2001 hän karkasi huipputurvallisesta vankilasta pyykkikoriin piiloutuneena.
 Seuraavat 13 vuotta Guzmán pakoili viranomaisia ja laajensi huumekauppaansa.
 Vuonna 2003 Guzmán tapasi kolumbialaisen huumepomo  Jorge Cifuentes Villan , joka Ecuadorista käsin alkoi järjestellä huumekauppoja vasemmistolaisen sissiliike FARC:in ja Guzmánin välillä.  Oikeudessa Cifuentes kertoi lahjoneensa  Ecuadorin armeijan sotilaita siirtämään kokaiinin armeijan kuorma-autoilla Kolumbian rajalta kartellin varastoon.
 Ecuadorista kokaiini kuljetettiin ilma- ja meriteitse Meksikoon. Cifuentesin mukaan Guzmán neuvotteli Meksikon valtiollinen öljy-yhtiön Pemexin johtajien kanssa öljytankkereiden käyttämisestä kokaiinia kuljettamiseen Ecuadorista Meksikoon. Tästä suunnitelmasta ei kuitenkaan lopulta tullut mitään.
 Yle Uutisgrafiikka
 Ovatko nauhoitetut puhelut viimeinen niitti Guzmánin arkkuun?
 Karussa ollessaan Guzmán solmi myös chicagolaisten huumekauppiasveljesten kanssa sopimuksen, joka  tuotti hänelle 800 miljoonaa dollaria . Samalla hänen puheensa päätyivät salaisille nauhoituksille, joita toinen veljeksistä teki pyristelleessään eroon rikollisesta elämästään.
 Nyt nauhoitukset ovat osa syyttäjän todistusaineistoa. Oikeudessa kuultiin kuin ystävällinen Guzmán neuvotteli 20 kilon heroiinierän kaupasta  Pedro Floresin  kanssa marraskuussa 2008.
 Eikä Flores suinkaan ollut ainoa, joka nauhoitti Guzmánin puheluita. Sinaloan kartellin it-henkilönä toiminut  Christian Rodríguez  on paljastunut viranomaisten kultakaivokseksi.
 Tällä viikolla  syyttäjä paljasti ensimmäistä kertaa , että sen hallussa on satoja nauhoitettuja puheluita ja tekstiviestejä korkeassa asemassa olevien kartellin jäsenten välillä, mukaan lukien Guzmánin. Puheluissa huumepomot keskustelevat huolettomasti huumebisneksestä, lahjuksista ja väkivaltaisuuksista.
 Guzmánin palveluksessa Rodríguezin tehtävä oli rakentaa kartellille järjestelmä salattua viestintää varten. Hän oli jo aikaisemmin rakentanut vastaavan järjestelmän Cifuentesin perheelle. Kommunikaatiojärjestelmän lisäksi Guzmán halusi asentaa lähipiirinsä puhelimiin Flexispy-vakoiluohjelman.
 Rodríguezvastaan ei ole nostettu syytteitä, vaikka hän on työskennellyt huumekartellille. Martínezin tavoin myöskään Rodríguezin kasvoja ei saanut piirtää oikeudenkäynnin aikana.
 Rodríguezin mukaan Guzmanin vainoharhaisuus paheni niin kovaksi vuonna 2009, että hän halusi asentaa vakoiluohjelman jokaiseen internet-kahvilaan Culiacánin kaupungissa saadakseen selville, mitä ihmiset hänestä puhuvat.
 Samana vuonna talouslehti Forbes nosti Guzmánin maailman rikkaimpien ihmisten listalleen. Hänen varallisuutensa arvioitiin nousseen miljardiin dollariin.
 Rodríguez alkoi tehdä yhteistyötä liittovaltion poliisin FBI:n kanssa vuonna 2011. Hieman myöhemmin Guzmán vaikuttaa lopettaneensa viestintäjärjestelmän käytön. Viranomaiset ehtivät kuitenkin saada haltuunsa yli 800 puhelua.
 Lain koura alkoi lähestyä Guzmánia. Vielä vuonna 2012 Guzmán onnistui karkaamaan poliisilta Cabo San Lucasissa. Huumepomolla oli yhä ystäviä korkeissa asemissa. Cabo San Lucasin ratsiaan osallistunut, nykyään entinen, FBI-agentti  José Moreno  kertoi oikeudessa, että meksikolaiset poliisit saapuivat kaksi tuntia myöhässä ratsiaan ja unohtivat vartioida takaovea.
 Lopulta Guzmán jäi uudelleen kiinni helmikuussa 2014 Meksikossa. Yhdysvallat vaati hänen luovuttamistaan, mutta Meksikon presidentti  Enrique Peña Nieto  torjui pyynnön, koska "pako ei toistuisi". Puolitoista vuotta myöhemmin Guzmán karkasi jälleen.
 Viimeisellä pakomatkallaan Guzmán ehti olla vain puolisen vuotta. Meksikon armeija ja poliisi suorittivat laajamittaiset ratsiat Guzmánin tiloille tammikuussa 2016. Operaation päätteeksi Guzmán pidätettiin, kenties viimeisen kerran. Tällä kertaa myös luovuttaminen Yhdysvaltoihin toteutui.
 Yle Uutisgrafiikka
 Rosvot ja poliisit saman pöydän ääressä
 Guzmánin puolustus nyt käynnissä olevassa oikeudenkäynnissä on yrittänyt rinnastaa päämiehensä kartellin keskijohtoon. Guzmánin asianajajien mukaan syyttäjän yhden tärkeimmän todistajan, Jesús Zambadan, vanhempi veli  Ismael “El Mayo” Zambada García  on Sinaloan kartellin todellinen johtaja. Ismael Zambada on tällä hetkellä vapaana Meksikossa ja yksi Yhdysvaltain etsityimmistä rikollisista.
 Zambadan pakoillessa lain kouraa, hänen poikansa  Vicente Zambada Niebla  on tehnyt yhteistyötä viranomaisten kanssa. Kun Guzmánin oikeudenkäynti viime viikolla käynnistyi uudelleen joulutauon jälkeen,  nuorempi Zambada oli ensimmäisten kuultavien joukossa .
 Kun Zambadalta kysyttiin, mitä hänen isänsä tekee elääkseen. Hän vastasi: Isäni on Sinaloan kartellin johtaja.
 Sinaloan kartellin perijäksi kaavailtu Vincent Zambada kertoi oikeudessa työskennelleensä nuoresta pitäen kartellin palveluksessa. Uransa aikana hän keräsi kattavan näkemyksen kartellin toiminnasta. Hän kuvaili isänsä ja Guzmánin olevan  yhtiökumppaneita huumeiden salakuljetuksessa .
 Zambada  kertoi uupuneensa huumekartellielämään 32-vuotiaana  ja pyytäneensä isältään lupaa vetäytyä sivuun. Tässä vaiheessa Zambadan mukaan Guzmán tarjoutui ottamaan yhteyttä kontakteihinsa Yhdysvaltain huumepoliisissa ja kysymään, jos he tapaisivat nuoren miehen.
 Yhdysvaltalaisviranomaiset ovat myöntäneet tavanneensa nuoremman Zambadan salaa Meksikossa. Tätä tapaamista seurasi Zambadan pidätys ja luovuttaminen Yhdysvaltoihin maaliskuussa 2009.
 Vincente Zambadan todistus osoittaa, että huumepomot ja heitä jahtaavat viranomaiset kohtaavat toisiaan myös pidätystilanteiden ulkopuolella. Tämän kaltaisista tapaamista oikeudelle on kertonut myös Norte del Valle -kartellin entinen johtaja Juan Carlos Ramírez.
 Yle Uutisgrafiikka
 Uusi organisaatio on jo syrjäyttänyt Sinaloan kartellin
 Tähän mennessä kahdeksan Guzmánin kanssa työskennellyttä henkilöä on todistanut tätä vastaan. Osa todistuksista on ollut mukaansatempaavia, toisinaan pitkäveteiset kertomukset huumekartellien arjesta ovat saaneet valamiehistön nuokkumaan.
 Guzmánin puolustus on kyseenalaistanut todistajien uskottavuuden korostamalla heidän rikollista taustaansa. Esimerkiksi Norte del Valle -kartellin entinen johtaja Juan Carlos Ramírez, kertoi oikeudessa määränneensä yli 150 murhaan.
 Guzmánin asianajaja  Jeffrey Lichtman  kutsui syyttäjän todistajia "turmeltuneiksi" ihmisiksi, jotka tekevät kenen tahansa olon epämiellyttäväksi. Lichtman katsoo, että lieventääkseen omia tuomioitaan entiset kartellin jäsenet todistavat niin kuin viranomaiset haluavat heidän todistavan.
 Merkittävät turvatoimet todistajien hengissäpitämiseksi Yhdysvaltalaisviranomaiset ovat joutuneet tekemään järeitä toimenpiteitä varmistaakseen, että Guzmánia vastaan todistavat henkilöt ja heidän läheisensä pysyvät hengissä. Ennen oikeudenkäyntiä syyttäjä piti useiden todistajiensa henkilöllisyydet piilossa, jopa Guzmánin asianajajilta. Osa syyttäjän todistajista istuu vankilassa, jolloin heidät on otettu turvasäilöön. Vapaalla oleville todistajille on annettu uudet henkilöllisyydet ja heitä pidetään todistajansuojaohjelmissa. Oikeudenkäyntiä varten kootun valamiehistön nimet on niin ikään pidetty salassa. Heidän saatetaan oikeustalolle ja takaisin kotiin liittovaltion sheriffien toimesta. Valamiehistö istuu kuitenkin normaalisti oikeussalissa Guzmánin edessä. Henkilöllisyyksien salaamisen lisäksi useat asiakirjat syyttäjän ja tuomarin välillä on määritelty salaisiksi. Kuvaaminen oikeustalolla on kielletty. Oikeussalissa työskentelevät piirtäjät eivät saa piirtää joidenkin todistajien kasvoja tunnistamisen pelossa. Guzmán puolestaan on eristetty Manhattanin eteläkärjessä sijaitsevaan vankilaan, josta hänet kuljetetaan oikeustalolle panssaroidun auton sisälle rakennetussa kananmunanmuotoisessa arkussa.
 Puolustus on myös nostanut esille todistajien oman huumeidenkäytön. Esimerkiksi Miguel Martínez joutui oikeudenistunnossa myöntämään, että rankimmillaan hän käytti 4 grammaa kokaiinia päivittäin. Martínezin huumeidenkäyttö oli niin runsasta, että se vahingoitti hänen nenäänsä.
 Lisäksi Guzmánin puolustus on nostanut esille sen, että huumeiden virta Yhdysvaltaihin ei ole tyrehtynyt Guzmánin pidätyksen jälkeen. Kolumbialaista kokaiinia viedään maailmalle vanhaan malliin, jopa aikaisempaa enemmän. Samalla väkivaltaisuudet ovat nousussa Meksikossa.
 Sinaloan karttelin haastajaksi on noussut Cártel de Jalisco Nueva Generación, eli Jaliscon uuden sukupolven kartelli, joka käyttää itsestään lyhennettä CJNG. Jaliscon osavaltiosta lähtöisin olevan kartellin katsotaan nousseen viime vuonna Meksikon voimakkaimmaksi huumekartelliksi. Sen johtaja  Nemesio Oseguera Cervantes  on Meksikon etsityin rikollinen.
 Mikäli Guzmán tuomitaan, hänelle on luvassa elinkautinen vankeusrangaistus.  Esille on jo nostettu ajatus , että Guzmán saattaa tulevaisuudessa hakea lievennystä tulevaan tuomioonsa todistamalla Osegueraa vastaan, mikäli tämä joskus pidätetään.
 Vuosia jatkuneessa Meksikon huumesodassa on kuollut yli 200 000 ihmistä ja kymmeniä tuhansia on kadonnut. Meksikon viranomaisten mukaan valtaosa uhreista on kartellien jäseniä, mutta joukossa on myös tuhansia poliiseja, sotilaita ja tavallisia ihmisiä.
 Lue myös:
 Huumekuningas "El Chapo" valittaa vankilaolosuhteista
 Meksikon "Al Capone" pakeni vankilasta pyykkikorissa – perusti jo nuorena oman huumekartellin

El Chapon oikeudenkäynti kääntyy loppusuoralle – Vuosisadan huumekäräjät ovat valottaneet kartellien maailmaa ennennäkemättömällä tavalla


Summary: Washington Postin mukaan Trump takavarikoi tulkkaajansa muistiinpanot sen jälkeen, kun Trump ja Putin keskustelivat Hampurissa vuonna 2017.

Presidentti  Donald Trumpin  ja presidentti  Vladimir Putinin  kahdenvälisistä tapaamisista ei ole olemassa yksityiskohtaisia tietoja, koska Trump on pyrkinyt salaamaan ne, kertoo  Washington Post .
 Lehti kuvaa kuinka Trump on nähnyt ”poikkeuksellisen paljon vaivaa” salatakseen Putinin kanssa käymiensä keskustelujen yksityiskohtia jopa oman hallintonsa johtavilta virkamiehiltä.
 Sekä entiset että nykyiset Valkoisem talon viranomaiset kertovat lehdelle, että Trump on ainakin yhden kerran takavarikoinut tulkkaajansa muistiinpanot Putin-tapaamisista. Tämä tapahtui, kun johtajat tapasivat Hampurissa vuonna 2017.
 Lisäksi Trump on ohjeistanut tulkkeja, etteivät he saa keskustella tapaamisten yksityiskohdista hallinnon muiden viranomaisten kanssa.
 Trumpin puolustajien mukaan presidentti kokee, että alaisten läsnäolo haittaa hänen pyrkimyksiään luoda toimivat suhteen Venäjän presidenttiin. Jotkut epäilevät, että Trump pyrkii toimillaan estämään kiusalliset vuodot lehdistöön.
 Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov (vas.) ja suurlähettiläs Sergei Kisljak tapasivat presidentti Donald Trumpin Valkoisessa talossa keväällä 2017. EPA
 Trumpin hallinto ryhtyi etsimään vuotajia sisäisessä tutkinnassaan sen jälkeen, kun lehtiin vuoti keväällä 2017 tietoja presidentin tapaamisesta Venäjän ulkoministerin  Sergei Lavrovin  ja suurlähettiläs  Sergei Kisljakin  kanssa Valkoisessa talossa.
 Tuolloin kävi muun muassa ilmi, että Trump kuvaili venäläisille, että hänen FBI:n johdosta erottamansa  James Comey  on sekopää, ja että Comeyn erottaminen helpotti häneen kohdistuvia paineita.
 Aiheesta lisää:
 Trump has concealed details of his face-to-face encounters with Putin from senior officials in administration

WP: Trump salannut tietoja Putinin kanssa käydyistä keskusteluista oman hallintonsa viranomaisilta


Summary: Tapahtuman järjestäjien mukaan konferenssin ohjelmavalinnat eivät ole kannanotto ruotsidemokraattien suuntaan.

Ruotsin Taalainmaalla alkaa iltapäivällä vuosittainen korkean tason turvallisuus- ja puolustustapahtuma. Kolmipäiväinen Sälenin konferenssi kokoaa yhteen muun muassa poliitikkoja, turvallisuusviranomaisten edustajia, tutkijoita sekä järjestöväkeä.
 Konferenssin tämänvuotinen ohjelma on synnyttänyt jo ennalta debattia, sillä Ruotsin kolmanneksi suurimman puolueen ruotsidemokraattien delegaatio on jättäytymässä pois kokonaan konferenssista. Ruotsidemokraattien puolustuspoliittinen edustaja  Roger Richtoff  perustelee poisjääntiä sillä, että puolueen edustajia ei ole kutsuttu puhumaan tapahtuman ohjelmaosuuksiin. Sen sijaan muista valtiopäiväpuolueista tai niiden nuorisojärjestöistä on edustajia eri ohjelmakohdissa.
 – Miksi matkustaisimme Säleniin ja istuisimme katsojiksi yleisöön? Voimme yhtä hyvin seurata verkkolähetystä etänä, ruotsidemokraattien Richtoff perustelee STT:lle.
 Vaikka puolue ei ole edustettuna paikan päällä, se suunnittelee kommentoivansa Sälenin turvallisuus- ja puolustusaiheita etäältä.
 "Ruotsidemokraatteja ei syrjitä"
 Konferenssia järjestävän Folk och Försvar -järjestön mukaan ohjelmavalinnat eivät ole kannanotto ruotsidemokraattien suuntaan.
 – Kaikki puolueet eivät ole joka vuosi lavalla. Ruotsidemokraatit ovat käytännössä olleet mukana joka vuosi, joten heihin ei kohdistu syrjintää. Näin ohjelma vain on rakentunut tänä vuonna, Folk och Försvarin pääsihteeri  Maud Holma von Heijne  sanoi keskiviikkona ruotsalaisuutistoimisto TT:lle.
 Järjestön pääsihteerin mukaan viime vuonna poliitikkoja haluttiin enemmän Sälenin konferenssin lavalle, koska kyse oli vaalivuodesta.
 – Tänä vuonna olemme päättäneet keskittyä vähemmän politiikkaan, muun muassa sen takia, että hallituksen muodostaminen on venynyt.
 Sälenin konferenssin lisäksi Folk och Försvar -järjestö järjestää vuoden mittaan lukuisia muita tapahtumia ja koulutuksia turvallisuus- ja puolustusasioista.
  Niinistö pohjoismaisessa seurassa
 Suomen puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) vierailee Sälenin konferenssissa huomenna maanantaina. Hän nousee puhumaan lavalle pohjoismaisten puolustusministerikollegoidensa kanssa.
 Ministeri Niinistö osallistuu konferenssiin ensimmäistä kertaa. Niinistö on kutsuttu Säleniin jo aiemmin, mutta hän ei ole voinut osallistua tapahtumaan aikataulusyistä. Näin kertoi puolustusministeriön viestintäjohtaja  Niina Hyrsky  STT:lle joulukuussa.
 Aiemmin Sälenin-konferenssissa ovat vierailleet Suomesta muun muassa presidentti  Sauli Niinistö , aiemmat ministerit  Carl Haglund  (r.) ja  Erkki Tuomioja  (sd.), Puolustusvoimain komentaja  Jarmo Lindberg  sekä suojelupoliisin päällikkö  Antti Pelttari.
 Sälenin turvallisuus- ja puolustuskonferenssissa on vuosittain satoja osallistujia. Lavalla nähdään kymmeniä puhujia. Seminaarilavan keskustelut lähetetään suorana verkossa myös tänä vuonna.
 Lähetyksiin pääsee Folk och Försvar -järjestön  kotisivujen kautta  tai suoraan järjestön YouTube-palvelussa.

Ruotsidemokraatit jäävät pois korkean tason turvallisuuskonferenssista – syynä puolueen edustajien puuttuminen ohjelmasta


Summary: Nicaraguan presidentin aiempi liittolainen sanoo, että maasta on tullut diktatuuri, jota uhkaa sisällissota ja taloudellinen kaaos.

Nigaraguassa maan korkeimman oikeuden tuomari on eronnut tehtävistään vastalauseena maan itsevaltaisen hallitsijan  Daniel Ortegan  toimia vastaan.
 Rafael Solís  totesi presidentille osoittamassaan erokirjeessä, että Nicaraguaa uhkaa uusi sisällissota ja taloudellinen kaaos. Solís katsoo, että Ortega on muuttamassa Nicaraguaa terrorivaltioksi.
 Tuomarin mukaan Nicaraguasta on tullut diktatuuri, jota johtaa kaksi henkilöä: Ortega ja hänen vaimonsa, varapresidentti  Rosario Murillo . Solísin mukaan kaksikko on haluton käymään vuoropuhelua opposition kanssa ja hakemaan rauhanomaista ratkaisua keväällä puhjenneeseen kriisiin.
 Ainakin 325 ihmistä on kuollut huhtikuussa alkaneissa Nicaraguan opposition ja hallituksen välisissä yhteenotoissa. Lukuisista oppositioprotestoijien kuolemista on syytetty Ortegaa kannattavia puolisotilaallisia ryhmiä. Solís arvostelee presidenttiä siitä, ettei tämä ole toiminut riisuakseen näitä ryhmiä aseista.
 Syyskuussa Ortegaa karkotti maasta YK:n ihmisoikeustarkkailijat sen jälkeen, kun YK:n ihmisoikeuskomissaari  Zeid Ra'ad Al  kuvaili, että Nicaraguassa vallitsee pelon ja epäluottamuksen ilmapiiri.
 Sanomalehti The Guardian kertoo, että Solís on 73-vuotiaan presidentin pitkäaikainen liittolainen ja hän toimi muun muassa Ortegan bestmanina tämän häissä vuonna 2005.
 Lisää aiheesta:
 Nicaragua closer to new civil war than ever before, judge warns

Nicaraguan korkeimman oikeuden tuomari erosi – varoittaa maan ajautuvan sisällissotaan


Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Kiinalainen teknologiajätti Huawei on antanut potkut Puolassa pidätetylle kiinalaiselle myyntipäällikölleen, jota epäillään vakoilusta.
 Huawei perustelee päätöstään epäillyn tuomalla mainehaitalla yhtiölle sekä sillä, että mies on rikkonut Puolan lakeja.
 Puolan viranomaiset kertoivat pidättäneensä perjantaina kiinalaisen lisäksi myös puolalaisen epäiltynä vakoilusta. Puolalainen työskenteli tietoliikenneyhtiö Orangelle, ja hän on ollut aiemmin työntekijänä myös Puolan turvallisuuspalvelussa.
 Molempien miehien epäillään työskennelleen kiinalaisille tiedusteluelimille.
 Huawein Itä- ja Keski-Euroopan sekä Euroopan pohjoisten alueiden pääkonttori sijaitsee Puolassa. Vakoiluepäilyt saattaavat asiantuntijoiden mukaan vaikeuttaa Huawein ponnistuksia rakentaa 5G-verkkoa eri puolille Eurooppaa.
 Yhdysvallat on estänyt Huawein verkkojen ja laitteiden tulon markkinoilleen jo vuosia sitten, koska yhtiön laitteiden ja ohjelmistojen on väitetty mahdollistavan Kiinan vakoilun. Myös Australia ja Uusi-Seelanti ovat kieltäneet Huaweita rakentamasta 5G-verkkoa alueilleen.
 Aiheesta lisää:
 Puola pidätti kaksi henkilöä epäiltynä vakoilusta – Media: Kiinalainen on Huawein työntekijä
 Onko Huawei oikea turvallisuusriski vai osa kauppasotaa? "Vaikea sanoa, koska näyttöä vakoilusta ei ole"

Huawei antoi potkut myyntipäällikölleen, jota epäillään vakoilusta Puolassa


Summary: Poliisi kertoi perjantaina Oulussa tulleen ilmi uusia seksuaalirikosepäilyjä.

Siniset vaatii hallitusta kokoontumaan hätäkokoukseen. Sinisten puheenjohtaja  Sampo Terho  esittää puolueen tiedotteessa, että hallitus kokoontuu saamaan sisäministeriltä ja turvallisuusviranomaisilta tiedonannon Oulun viimeaikaisten seksuaalirikosepäilyjen takia.
 – Hallituksen täytyy saada tarvittavat faktat ja kuulla asiantuntijoiden toimenpide-esitykset. Hallituksen täytyy päättää pikaisesti toimenpiteistä, joilla annetaan kaikki mahdollinen tuki turvallisuusviranomaisille ja rikosten uhreille, ministeri Terho sanoo tiedotteessa.
 Tiedotteessa Siniset edellyttää, että seksuaalirikoksiin syyllistyneet turvapaikanhakijat karkotetaan maasta. Puheenjohtaja Terhon mukaan tarvitaan "kovemmat rangaistukset, hallitumpi maahanmuutto, palautukset pikavauhtia ja kunnon resurssit poliisille”.
 Aiemmin aiheesta:
 Traumapsykologi: Oulun seksuaalirikokset ovat kaupungille suuronnettomuus – apua tarvitaan suurelle joukolle
 Pääministeri Sipilä Oulun uusista seksuaalirikosepäilyistä: Tämänkaltaista ei voi ymmärtää
 Oulussa on ilmennyt uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä – Kaupunkilaiset järkyttyivät: "Ovatko lapsemme turvassa?"

Siniset vaatii hallitusta hätäkokoukseen Oulun seksuaalirikosepäilyjen takia


Summary: Perjantaina Oulussa tuli ilmi neljä uutta alaikäisiin, alle 15-vuotiaisiin tyttöihin kohdistunutta seksuaalirikosepäilyä, joiden tekijöiksi epäillään ulkomaalaistaustaisia miehiä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) kommentoi Ylen Ykkösaamun haastattelussa Oulun epäiltyjä seksuaalirikoksia. Mykkäsen mukaan epäillyt hyväksikäyttötapaukset ovat raukkamaisia.
 – Kyllä minä lähden siitä, että on kansallinen uhka, jos aivan perusarvojamme, yksilön koskemattomuutta, törkeällä tavalla loukkaa, Mykkänen sanoo.
 Kaksoiskansalaisisilta pitäisi Mykkäsen mukaan voida törkeissä seksuaalirikosten tapauksissa poistaa kansalaisuus.
 – Ei voi olla niin, että jos Suomesta hakee turvaa, aiheuttaa sen jälkeen itse turvattomuutta, Mykkänen sanoo.
 – Tällainen ei missään nimessä mahdu Suomeen, eikä asiaa voi jättää sikseen.
 Kansalaisuuslain muuttaminen on perustuslaillisesta näkökulmasta Mykkäsen mukaan tietenkin haaste.
 Ministeriö selvittää, voidaanko kansalaisuutta hakevien arvoja testata
 Sisäministeriössä on käynnistettu joulukuun puolivälissä lisätoimien selvitys. Mykkäsen mukaan nyt selvitetään esimerkiksi sitä, voidaanko kansalaisuuslain muutoksella nostaa rimaa, jolla Suomen kansalaisuuden saa. Kysymys on esimerkiksi Suomen kansalaisuutta hakevien henkilöiden arvojen ja asenteiden testaamisesta ja niihin sitoutumisesta.
 – Ei tässä Maamme-laulun sanoja haeta, vaan sitä, että fyysinen koskemattomuus, sukupuolten seksuaalinen tasa-arvo, puuttumattomuus, näihin pitää sitoutua.
 Perjantaina Oulussa tuli ilmi neljä uutta seksuaalirikosepäilyä, joiden uhrit ovat alle viisitoistavuotiaita tyttöjä ja joiden tekijöiksi epäillään neljää ulkomaalaistaustaista miestä. Teot ovat tapahtuneet kesän 2018 aikana. Poliisi tutkii lisäksi jo aiemmin Oulussa tapahtuneita alaikäisiin tyttöihin kohdistuneita seksuaalirikoksia, joista epäillyt ovat ulkomaalaistaustaisia.
 Mykkäsen mukaan perjantaina uutisoiduista rikoksista epäillyt näyttävät olevan kotoisin tyypillisistä turvapaikanhakijoiden lähtömaista, Pohjois-Afrikasta ja Lähi-idästä. Mykkänen mainitsee Afganistanin, Irakin ja Somalian. Mykkäsen mukaan tietyistä Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maista tulevilla nuorilla miehillä on selvä yliedustus Oulun tapaisissa rikoksissa.
 Osa epäillyistä on saanut myönteisen päätöksen Suomen kansalaisuudesta, osa hakee turvapaikkaa ja osalla on oleskelulupa.
 Sisäministeri Kai Mykkänen on tänä aamuna keskustellut Oulun rikosepäilyistä poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen kanssa. Mykkänen lähtee tänään Ouluun ja keskustelee paikallisten viranomaisten kanssa tilanteesta.
 – Tällainen ei saa päästä leviämään ja Suomessa ei voi olla, jos ei tätä ymmärrä, Kai Mykkänen sanoo.
 12. tammikuuta kello 11.05: Keskustelu suljettu toistuvan kommentointiohjeen rikkomisen vuoksi.
 Lisää aiheesta:
 Oulussa on ilmennyt uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä – Kaupunkilaiset järkyttyivät: "Ovatko lapsemme turvassa"
 Pääministeri Sipilä Oulun uusista seksuaalirikosepäilyistä: Tämänkaltaista ei voi ymmärtää
 Siniset vaatii hallitusta hätäkokoukseen Oulun seksuaalirikosepäilyjen takia

Sisäministeri Oulun seksuaalirikosepäilyistä: Tällaisten rikosten pitäisi olla kansalaisuuden menettämisen peruste


Summary: Palokunta oli paikalla tutkimassa kaasuvuotoa, kun räjähdys tapahtui.

Pariisin keskustassa sijaitsevassa leipomossa tapahtui lauantaina kello 9 aikoihin voimakas räjähdys ja tulipalo.
 Räjähdyksessä sai surmansa kaksi palomiestä. Myöhemmin sairaalassa kuoli Pariisissa lomaileva espanjainen nainen.
 Ranskan sisäministeriö kertoi aiemmin virheellisesti, että räjähdyksessä olisi kuollut neljä henkilöä.
 Räjähdyksessä loukkaantui 37 ihmistä, heistä kymmenen vakavasti.
 Räjähdyksen syyksi epäillään kaasuvuotoa. Syyttäjä  Remy Heitzin  mukaan palokunta oli jo paikalla tutkimassa kaasuvuotoa, kun räjähdys tapahtui. Viranomaiset selvittävät edelleen räjähdyksen syytä.
 Palokunta on paikalla sammuttamassa paloa. Palomiehet pelastivat talon asukkaita tikkaiden avulla.
 Pelastusmiehistö sammutti räjähdyksen aiheuttamaa paloa. Thomas Samson / AFP
 Leipomo sijaitsee Rue Trevise -kadulla Pariisin yhdeksännessä kaupunginosassa. Räjähdys rikkoi viereisten rakennusten ikkunoita ja vahingoitti pysäköityjä autoja.
 Euroopan yleisradiounioni EBU julkaisi Twitterissä kuvan tapahtumapaikalta.
 12.1. klo 12.10: Keskustelu on suljettu, koska onnettomuusuutisia ei pääsääntöisesti avata keskustelulle.
 klo 14.22 päivitetty onnettomuuden uhrit

Pariisilaisessa leipomossa suuri kaasuräjähdys – kaksi palomiestä ja yksi turisti kuollut


Summary: Avoimissa oppimisympäristöissä koululaiset liikkuvat enemmän, mutta saattavat päätyä myös epäergonomisiin asentoihin.

Tästä on kyse Uudenlaiset avoimet oppimisympäristöt yleistyvät, mutta tietoa niiden vaikutuksista opiskelijoiden ergonomiaan ei ole. Uusissa kouluissa ei esimerkiksi ole enää perinteisiä luokkatiloja tai pulpetteja. Oppilaat voivat valita  melko vapaasti työskentelyasentonsa ja paikkansa, mutta samalla asennot voivat olla epäergonomisia. Uusi opas haluaa kiinnittää oppilaiden huomion omiin asentoihinsa.
 Uudessa Tyrnävän Rantaroustin koulussa opiskelu onnistuu vaikka makuuasennossa. Kirjat voi laittaa nenän eteen lattialle ja laskutoimitukset kirjata vatsallaan maaten.
 Verhoilla rajatussa luokkatilassa ei ole pakko olla, vaan oppilaat saavat melko vapaasti itse päättää, millaisessa asennossa ja tilassa he tekevät tehtäviään.
 Noin kymmenen hengen tyttöporukka löytyy eteisaulan pieneltä käytävänpätkältä. Tuoleja tai pöytiä tilassa ei ole, vaan tytöt istuvat lattialla. Kirjat ovat joko edessä lattialla tai sylissä.
 Viidesluokkalainen  Sanna Heiskanen  kertoo tekevänsä tehtäviä mielellään lattialla istuen ja omassa kaveriporukassa.
 – Luokassa saattaa olla vähän meteliä, niin täällä me saadaan tehdä tehtäviä rauhassa, Heiskanen sanoo.
 Matematiikan tehtäviä voi tehdä myös käytävällä. Päivi Köngäs / Yle
 Rantaroustin koulussa on avoin oppimisympäristö, eli varsinaisia luokkatiloja on vähän, eikä perinteisiä pulpetteja lainkaan. Kirjoja säilytetään lokerikoissa.
 Tuoleina on esimerkiksi erilaisia palleja ja jumppapalloja. Eri korkeudella olevia pöytätasoja näkyy siellä täällä. Kaikkia pöytiä ei selvästikään ole tarkoitettu kirjoitusalustoiksi, vaikka oppilaat niitä siihen käyttävätkin.
 Etukumara on haitaksi
 Uusien koulujen akustiikkaa ja valaistusta on selvitetty, mutta ergonomiasta tutkimustietoa ei juuri ole.
 Oulun ammattikorkeakoulun opiskelijat ovat laatineet ensimmäisen ergonomiaoppaan avoimiin oppimisympäristöihin. Sen avulla pyritään kiinnittämään oppilaiden huomiota omiin asentoihinsa.
 Oppaan tehneet fysioterapiaopiskelijat  Niina Backman  ja  Elina Lääperi  havainnoivat ensin koululaisia Rantaroustin koulussa.
 Elina Lääperi  ja Niina Backman tekivät ergonomiaoppaan koululaisille. Marko Väänänen / Yle
 Backmanin mukaan koululaiset pääsevät liikkumaan tiloissa tavallisia luokkia enemmän ja asennot ovat monipuolisemmat. Samalla koululaiset voivat kuitenkin ajautua epäergonomisiin asentoihin.
 – Tuolien selkänojien puute altistaa etukumaralle asennolle.
 Lääperi kertoo, että etukumarassa asennossa lantio kallistuu taaksepäin, välilevyihin kohdistuu painetta ja selän takaosa rakenteet pääsevät venymään. Nämä ovat haitaksi selän lihaksille.
 Bacman ja Lääperi huomasivat koululaisilla myös haitallisia kiertyviä asentoja ja pöydän ääressä istuttaessa epäsuotuisia lonkkakulmia. Lisäksi koululaisilla näkyi toistuvasti kaularangan etusuotuisia asentoja sekä pitkään paikallaan istumista asennonvaihtelumahdollisuuksista huolimatta.
 Koululaiset eivät myöskään työskennelleen seisaaltaan, sillä koululla ei ole seisomatyöskentelyyn tarkoitettuja paikkoja.
 Lapsena opittua virheasentoa on vaikea korjata aikuisena
 Lasten rankavaivoihin perehtynyt fysiatrian erikoislääkäri  Minna Ståhl  näkee, että lapsia olisi hyvä ohjata uudenlaisten työpisteiden käyttöön, sillä lapsena opitut asennot tuppaavat jatkumaan aikuisuuteen asti.
 Pitkällä aikavälillä ryhtitottumukset myös alkavat kuormittaa tuki- ja liikuntaelimistöä ja myöhemmin saattavat aiheuttaa oireita. Asento ja ryhtimuutokset ovat yleistyneet yhä nuoremmilla.
 – Aikuisiällä ryhtitottumusten muuttaminen on osoittautunut varsin vaikeaksi.
 Ståhlen mukaan on hyvä, että luokassa on vaihtoehtoisia työskentelypisteitä ja vapaa liikkumisen mahdollisuus. Silloin esimerkiksi tuki- ja liikuntaelinongelmista kärsivä lapsi voi vaikka asettua hetkeksi makuulle kesken tunnin, jos selkäkipu yltyy sietämättömäksi.
 – Näin he eivät myöskään erotu joukosta, mikä on lapsille ja nuorille yleensä hyvin tärkeää.
 Rantaroustin koulussa oppilailla ei ole perinteisiä pulpetteja. Marko Väänänen / Yle
 Ståhle uskoo, että lapset vaihtavat työskentelyasenoja usein kun tarjolla on vaihtoehtoja. Näin myöskään epäergonomisista asennoista ei pitäisi tulla ylikuormitusta tuki- ja liikuntaelimille.
 Kaikki työskentelypisteet eivät kuitenkaan sovi kaikille, joten Ståhle pitäisi luokissa myös perinteisiä pulpetteja.
 Selkänoja ei ole huono keksintö
 Työterveyslaitoksen ergonomia-asiantuntija  Mika Nyberg  on Ståhlen kanssa samoilla linjoilla. Lasten ja nuorten osalta vaihtelevuus on avainsana. Koulutilojen tulisi myös tukea oppimista.
 Esimerkiksi perinteinen kynällä kirjoittaminen vaatii sopivalla korkeudella olevan tason. Myöskään selkänojalla varustettu tuoli ei ole lainkaan huono keksintö, Nyberg sanoo.
 – Jos istuu, tulisi istua tuetussa asennossa.
 Nybergin mukaan esimerkiksi satulatuolissa tai jumppapallon päällä pitäisi jaksaa istua oikein. Jos alaselkä alkaa pyöristyä, niiden hyödyt menetetään.
 Esimerkiksi jumppapalloista on saatu hyötyä, mutta ne eivät kuitenkaan ole hyviä ainoina istuimina.
 Luokassa olevat portaat toimivat myös kirjoitusalustoina. Marko Väänänen / Yle
 Ståhlen ja Nyrbergin mukaan myöskään perinteiset pulpetit eivät ole ongelmattomia. Myös niissä voi istua epäergonomisesti.
 Lisäksi pulpettien pitäisi toimia hyvin eripituisten ja kokoisten oppilaiden käytössä. Samoja pulpetteja käyttävillä koululaisilla voi helposti olla pituuseroa yli 20 senttiä, Nyberg kertoo.
 Opettajakin istuu vähemmän
 Rantaroustin koulun opettaja  Sami Karvonen  kertoo, että hänen oma istuminen on vähentynyt, sillä myöskään opettajilla ei ole enää omia istumapaikkoja.
 Karvonen ei ole kiinnittänyt erityisesti huomiota lasten asentoihin, sillä tärkeintä on oppiminen. Luontaisesti paljon liikkuville lapsille avoimesta oppimisympäristöstä on hyötyä, sillä heidän ei tarvitse yrittää pysytellä pelkästään pulpetissa, Karvonen sanoo.
 Karvosen mukaan erilaisten asentojen vaikutuksista olisi kuitenkin hyvä saada tietoa, jotta oppilaita voitaisiin tarvittaessa myös opastaa oikeanlaisiin asentoihin.
 – En tiedä, että onko esimerkiksi makuullaan kirjoittaminen ihmisen kropalle hyväksi pitemmällä aikavälillä.
 Opettaja Sami Karvonen kiertää ympäri koulua olevien oppilaiden luona. Marko Väänänen / Yle
 Viidesluokkalainen  Aatu Korkala  tekee matematiikan tehtäviään pallin päällä istuen. Edessä on pieni pöytä, johon hänen ja vierustoverin kirjat mahtuvat juuri ja juuri.
 Korkala ei ole aivan tyytyväinen tämänkertaiseen paikkaansa, sillä hän istuisi mieluummin selkänojallisella tuolilla. Sellaisia ei kuitenkaan riitä kaikille samassa tilassa opiskeleville yli 40 oppilaalle. Korkalalla onkin toive.
 – Koululle tarvitaan lisää kunnon tuoleja.

Matematiikkaa vaikka makuuasennossa – uusissa kouluissa ei jumiteta pulpeteissa, mutta opiskeluasennoissa voi olla parantamisen varaa


Summary: Keväällä odotuksia herättävät muun muassa Miki Liukkosen ja islantilaisen Sjónin teokset.

1. Laura Lindstedt: Ystäväni Natalia (Teos)
 Loistokkaan  Finlandia-voittajaromaanin  jälkeen odotukset ovat korkealla. Lindstedtin kolmas romaani kertoo naisesta, joka aloittaa terapian ratkaistakseen seksuaalielämänsä ongelmat. Tarinaa kertoo potilaan terapeutti. Romaani tutkii halua ja sen kaunokirjallista esittämistä. Lindstedtin älyllinen kirjoitustyyli tuskin päästää lukijaa tälläkään kertaa helpolla.
 2. Miki Liukkonen: Hiljaisuuden mestari (WSOY)
 Miki Liukkosen  edellinen romaani  O  oli hurja vyörytys nyky-yhteiskuntaa vaivaavasta informaatioähkystä. Finlandia- ja Runeberg-palkintoehdokkaana ollut teos oli järkäle – huhtikuussa ilmestyvässä kirjassa on maltillisesti vain 280 sivua. Liukkonen jatkaa samoilla teemoilla, sillä uusimmassa romaanissa käsitellään muun muassa kommunikaation vaikeutta. Mikään juonivetoinen yhden asian romaani uutukainenkaan ei vaikuta olevan. Runoilijana aloittaneelta Liukkoselta voi odottaa mitä vain.
 Strout Elizabeth  Leonardo Cendamo / Tammi
 3. Elizabeth Strout: Kaikki on mahdollista (Tammi)
 Stroutin ensimmäinen suomennettu romaani  Nimeni on Lucy Barton  ihastutti ja sai heti laajan lukijakunnan Suomessakin. Yhdysvaltalaiskirjailijan tarkkanäköistä kerrontaa on verrattu nobelisti  Alice Munroon . Uuden,  Kristiina Rikmanin  suomentaman romaanin sivuilla tavataan myös Lucy Barton. Strout jatkanee uudessakin romaanissaan viisasta ja herkkävaistoista havainnointiaan.
 4. Hassan Blasim: Allah99 (WSOY)
 Suomessa asuva  irakilaissyntyinen Blasim  saavutti kansainvälistä mainetta novellikokoelmallaan  Irakin Purkkajeesus . Elokuva-alaa Irakissa opiskellut Blasim joutui pakenemaan kotimaastaan noin viisitoista vuotta sitten ja päätyi Suomeen. Nyt Blasim on kirjoittanut ensimmäisen romaaninsa. Hän kirjoittaa arabiaksi ja suomennoksen on tehnyt  Sampsa Peltonen . Luvassa on polveilevaa tarinointia  Tuhannen ja yhden yön tarinoiden  hengessä.
 Sjón  Johannes Jansson / Like
 5. Sjón: Codex 1962 (Like)
 Islantilainen Sjón on palkittu kirjailija ja tunnetaan myös musiikillisesta yhteistyöstään Björkin kanssa. Sjón on saavuttanut Suomessakin oman lukijakuntansa, vaikka helpoiksi hänen tekstejään ei voi luonnehtia. Sjón yhdistelee romaaneissaan fantasiaa, tiedettä ja kansantaruja. Keväällä ilmestyy suomeksi  Tuomas Kaukon  kääntämänä yksissä kansissa oleva trilogia  Codex 1962 , joka on saanut ylistäviä arvioita ulkomailla. Kirjan on sanottu jopa olevan Sjónin mestariteos.
 6. Helmi Kekkonen: Olipa kerran äiti (Siltala)
 Helmi Kekkonen on jäänyt vähälle huomiolle, vaikka hän kirjoittaa ilmavasti ja tarkkanäköisesti vaikeista, usein perheeseen liittyvistä aiheista. Edellinen kirja  Vieraat  käsitteli lapsettomuutta. Nyt on vuorossa äitiys. Kirja kertoo omakohtaisesti äidiksi tulemisesta ja äitinä olemisesta. Luvassa on rehellistä, mutta runollista kerrontaa.
 Lisäksi keväällä on tulossa lukuisia mielenkiintoisia esikoiskirjoja. Odotuksia herättävät ainakin  Emma Kantanen ,  Suvi Ratinen ,  Sari Elfving  ja  Anna-Maria Eilittä .

Kuusi kirjatärppiä keväälle – Miten Finlandia-voittaja kirjoittaa seksuaalisesta halusta, entä millainen on tavallisen äidin tarina?


Summary: Yle pyysi viideltä tutkijalta arvioita 2000-luvun hallitusten kauaskantoisimmista päätöksistä ja siitä, mikä poliitikoilta jäi tekemättä.

Juha Sipilän  (kesk.) hallitus voi jäädä historiaan siitä, että se pani suomalaisen terveydenhoidon uusiksi ja siirsi valtaa maakunnille, mutta tällä vuosituhannella Suomea ja kansalaisten arkea on myllerretty monilla muillakin päätöksillä.
 Vallassa ovat vuorotelleet keskustalaiset, kokoomuslaiset ja demaripääministerit, ja Yle pyysi joukolta tutkijoita arvioita siitä, mikä kunkin hallituksen päätöksistä muutti Suomea eniten. Asiantuntijoilta kysyttiin myös mitä hallituksilta jäi tekemättä.
 Suomi on noussut 2000-luvun kansainvälisissä vertailuissa maailman onnellisimmaksi maaksi ja suomalaisnuoret maailman parhaiden osaajien kärkeen, mutta tutkijat nostivat poliitikkojen eniten maata muuttaneiden päätösten joukkoon muun muassa kahden hallituksen päättämät koulutusleikkaukset.
 Ylen kyselyyn vastasivat ympäristöpolitiikan professori  Janne Hukkinen , Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Elina Pylkkänen , sosiaali- ja terveyspolitiikan professori  Juho Saari , taloustieteen professori  Roope Uusitalo  ja politiikan tutkija  Johanna Vuorelma .
 Miten hallitukset sitten ovat tätä maata muuttaneet?
 Lipposen kakkoshallitus päätti ydinvoimasta ja kuntouttavasta työtoiminnasta
 2000-luvun ensimmäiset vuodet Suomessa piti valtaa  Paavo Lipposen  (sd.) toinen hallitus, jonka kauden aikana ehkä näkyvin poliittinen tapahtuma oli  Tarja Halosen  nousu ensimmäiseksi naispresidentiksi.
 Paavo Lipposen vallasta luopuva kakkoshallitus kävi jäähyväiskäynnillä presidentin luona huhtikuussa 2003. Kimmo Brandt / AOP
 Janne Hukkinen nimeää Lipposen hallituksen kauaskantoisimmiksi päätöksiksi luvat  Olkiluodon kolmosreaktorille  ja  ydinjätteen loppusijoitukselle  Posivan Onkaloon.
 Hukkinen arvostelee, että Olkiluoto-päätös tarkoitti sitoutumista kalliiksi tulevaan, pahasti viivästyneeseen ydinvoimalaan, eikä "jatkuvasti halpenevaan aurinko- ja tuulivoimaan".
 Sadantuhannen vuoden päähän kurottavaa ydinjätesäilöä hän pitää "lähinnä uskonnollisena projektina".
 – Ajatus, että näin pitkät aikavälit voitaisiin ottaa haltuun suunnittelulla, on absurdi.
 Juho Saari nostaa sosiaali- ja terveyspolitiikan saralta kärkeen  kuntouttavan työtoiminnan , jota kunnat velvoitettiin järjestämään varsinkin pitkään työttömänä olleille alle 25-vuotiaille. Tarkoituksena oli parantaa mahdollisuuksia päästä töihin.
 Saaren mukaan kuntouttava työtoiminta jää sosiaalipolitiikan historiaan. Siinä valtiovalta ohjaili kansalaisten käyttäytymistä aikaisempaa voimakkaammin ja pani uusiksi ajattelutapoja vastikkeellisuudesta.
 Kuntouttavaa työtoimintaa on myös arvosteltu jyrkästi, mutta Saaren mukaan se on perusteltua juuri kuntoutuksena, ei niinkään polun avaamisena työmarkkinoille.
 Elina Pylkkäsen ja Johanna Vuorelman mukaan Lipposen hallituksen merkittävimmät toimet liittyivät määrätietoiseen  EU-jäsenyyden vahvistamiseen . Roope Uusitalo mainitsee  veroasteen kääntymisen laskuun .
 Mitä jäi tekemättä? Pylkkänen sanoo, ettei hallituksen tavoite  kannustinloukkujen purkamisesta  edennyt.
 Vanhasen ykköshallitus saavutti työllisyystavoitteensa ja unohti tasa-arvon
 Sdp:n jälkeen suurimmaksi puolueeksi nousi keskusta, mutta  Anneli Jäätteenmäen  ja  Matti Vanhasen  johdossa kulkeneen hallituskauden aikaansaannoksista tutkijoilla näytti olevan vaikeuksia mainita konkreettisia päätöksiä.
 Keskustan puheenjohtaja Anneli Jäätteenmäki kehui puolueensa äänipottia vuoden 2003 vaaleissa historialliseksi. Vieressä puoluesihteeri Eero Lankia ja varapuheenjohtaja Matti Vanhanen. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Uusitalo nostaa pitkävaikutteisista muutoksista esiin vuoden 2005  eläkeuudistuksen  ja käyttöön otetun elinaikakertoimen, joka pienentää tulevienkin sukupolvien eläkkeitä.
 Pylkkänen nostaa kärkeen sen, että hallitus onnistui tilastojen perusteella tavoitteessaan  lisätä työllisyyttä  100 000 henkilöllä kautensa aikana. Samalla linjalla on Vuorelma, joka muistuttaa, että hallitus oli 1990- ja 2000-luvuilla siihen mennessä ensimmäinen, joka onnistui työllisyystavoitteessaan.
 Saaren mukaan Vanhasen ensimmäinen hallitus merkitsi "hengähdyskautta".
 Tekemättä jääneitä päätöksiä nousi esiin useampia.
 Saari sanoo, että jälkeenpäin arvioituna hallitus olisi voinut päättää selvityksissä jo esiin nostetuista uudistuksista, jolloin Suomi olisi ollut valmiimpi vuosien 2008–2009 finanssikriisiin.
 Uusitalo sanoo, että hallitus unohti  koulutuspolitiikan . Pylkkänen huomauttaa, että hallitus lupasi  edistää tasa-arvoa  poistamalla perusteettomat palkkaerot naisten ja miesten välillä, mutta näin ei käynyt.
 Vanhasen kakkoshallitus elvytti ja päätti ydinvoimaluvista
 Vanhasen toista ja sen jatkeena ollutta  Mari Kiviniemen  hallituskautta varjosti suistuminen syvään talouslamaan.
 Elina Pylkkänen ja Roope Uusitalo nostavat hallituksen merkittävimmäksi teoksi  elvytystoimet , kuten tuloverotuksen keventämisen. Ilman sitä työttömyys olisi voinut räjähtää samaan aikaan suureksi ja Suomi kärsiä lamasta enemmän, he perustelevat.
 Puoluesihteeri Jarmo Korhonen, kansanedustaja Mari Kiviniemi ja pääministeri Matti Vanhanen keskustan kuntapäivillä tammikuussa 2007. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Myös Juho Saari sanoo, että kansainväliseen kriisiin sopeutuminen onnistui varsin hyvin, mutta antaa siitä kiitokset valtiovarainministeriön silloiselle johdolle.
 Janne Hukkinen pitää kauaskantoisimpina päätöksiä Fennovoiman  ydinvoimaluvasta  ja Itämeren  Nord Stream  -kaasuputkesta. Yhtenä perusteluna on, että ne vahvistavat Venäjän vaikutusvaltaa Suomessa ja Euroopassa.
 Myös Johanna Vuorelma pitää merkittävimpänä päätöksenä ydinvoimalupia, jotka "kärjistivät poliittista ja yhteiskunnallista ilmapiiriä" ja "joilla on ollut kauaskantoisia ulkopoliittisia seurauksia". Hän arvostelee, että "lupien valmisteluun liittyvä esteellisyys oli omiaan vähentämään luottamusta sekä poliittiseen päätöksentekoon että viranomaisiin".
 Juho Saaren mukaan Vanhasen kakkoskauden suurin saavutus oli  asunnottomuuden vähentämisohjelma , jonka avulla Suomen asunnottomuus on saatu käännettyä laskuun.
 – Tältä osin Suomi menee vastavirtaan muuhun läntiseen maailmaan nähden, Saari sanoo.
 Saari kehuu, että ohjelma on kansainvälisesti kuuluisimpia suomalaisia uudistuksia, joka on myös arvioitu erittäin hyvin onnistuneeksi.
 Uusitalo mainitsee myös  takuueläkkeen  käyttöönoton, "jolla oli tuloeroihin ja köyhyyteen vaikutusta ehkä enemmän kuin millään muulla hallituksen päätöksellä".
 Pylkkänen mainitsee, että  kannustinloukkujen purkaminen  kuivui tälläkin vaalikaudella kokoon, samoin  sosiaaliturvan uudistaminen .
 Hukkinen arvostelee elvytystä etupäässä teiden rakentamiseksi ja perinteiseksi siltarumpupolitiikaksi, kun hallitus olisi voinut keskittyä esimerkiksi "vihreän infrastruktuurin rakentamiseen".
 Oliko eläkeuudistus Kataisen kauden ykkössaavutus vai muiden ansiota?
 Vuosina 2011–2015 vallassa olleita  Jyrki Kataisen  (kok.) ja  Alexander Stubbin  (kok.) hallituksia haukuttiin jopa Suomen historian huonoimmiksi, oli se ansaittua tai ei.
 Valtiovarainministeri Jyrki Katainen ja ulkoministeri Alexander Stubb iloitsivat kokoomuksen noususta suurimmaksi puolueeksi vaalivalvojaisissa huhtikuussa 2011. Markku Ulander / Lehtikuva
 Vaalikauden ykköspäätöksenä saa tutkijoilta eniten mainintoja  eläkeuudistus , josta sopivat käytännössä työmarkkinajärjestöt, eivät hallitus, ja jonka lopullinen hyväksyntä jäi seuraavalle eduskunnalle. Sen nostivat kärkeen Uusitalo ja Pylkkänen.
 Saari katsoo, ettei eläkeuudistusta voi laskea hallituksen ansioksi, mutta hallituksen tuki sen toimeenpanolle oli tärkeä.
 Uusitalo muistuttaa myös, että uudistuksia valmistellaan usein monen hallituksen aikana, minkä takia politiikan muutoksia ei usein ole tapana liittää tiettyyn hallitukseen.
 Pylkkänen kehuu, että Euroopan komissio arvioi eläkeuudistuksen malliesimerkiksi siitä miten harmaantuvassa maanosassa pidennetään työuria ja hillitään eläkemenoja.
 Johanna Vuorelman mukaan Kataisen ja Stubbin hallituksen merkittävin päätös olivat mittavat  koulutusleikkaukset , joilla on pitkäaikaisia vaikutuksia, kuten ryhmäkokojen kasvu peruskoulussa.
 – Pienenä ja korkeasti kehittyneenä maana Suomen tärkein voimavara on korkea osaaminen, mikä edellyttää laadukasta koulutusta kaikilla koulutusasteilla, Vuorelma sanoo.
 – Leikkausten jatkuminen myös Sipilän hallituksen kaudella on heikentänyt entisestään luottamusta poliittisiin päättäjiin, koska hallituspuolueen edustajat rikkoivat ennen vaaleja tekemänsä lupauksen olla leikkaamatta enempää koulutuksesta.
 Saaren mukaan hallituksen tekemisistä jää historiaan  rakennepoliittinen ohjelma , jonka oli tarkoitus vahvistaa talouskasvua ja kuroa umpeen kestävyysvajetta.
 Saari perustelee, että ohjelma palautti mieleen "suuret politiikkapaketit ja Korpilammen hengen" ja oli toistaiseksi viimeinen yritys rakentaa politiikan perustaksi laajapohjainen kansallinen konsensus. Menestys jäi kuitenkin saavuttamatta, osin koska vaalit olivat liian lähellä.
 Kuntien kovan vastustuksen takia jäi tekemättä perusteellisempi  kuntauudistus , jossa kuntia olisi yhdistetty.  Sosiaali- ja terveyspolitiikan uudistus  puolestaan karahti perustuslakiin, ja lykkääntyi seuraavalle vaalikaudelle.
 Sipilän kautta hallitsi riitaisa sote-uudistus
 Vielä meneillään oleva Juha Sipilän hallituskausi muistettaneen ainakin riitaista  sote- ja maakuntauudistuksesta , kädenväännöstä ay-liikkeen kanssa ja perussuomalaisten hajoamisesta.
 Juha Sipilän hallitus nimitettiin toukokuussa 2015. Pääministerin ympärillä Jussi Niinistö (vas.), Hanna Mäntylä, Anne Berner ja Olli Rehn. Petteri Paalasmaa / AOP
 Juho Saari sanoo, että kaudesta jäävät historiaan poliittisesta kompromissista kertova maakuntien määrä ja sote-uudistuksen rakenne, mutta myös työllisyysasteen nousu ja julkisen talouden alijäämän tasaantuminen.
 Myös Roope Uusitalo nostaa kärkeen maakuntien itsehallinnon ja terveyspalvelujen siirron maakuntien vastuulle.
 Saari kuitenkin huomauttaa, että hallituksen arviointi onnistuu vasta myöhemmin, jolloin nähdään mitkä uudistukset pannaan toimeen ja mitkä ovat niiden vaikutukset.
 Jos hallitukselta loppuu aika kesken ja alueuudistus jää toteutumatta, Uusitalo nostaisi kärkeen Sipilän läpi runnoman ja työmarkkinajärjestöjen solmiman  kilpailukykysopimuksen . Hän perustelee, että sillä näyttäisi olleen merkittävä vaikutus työllisyyteen ja kustannustasoon.
 Elina Pylkkänen nostaa eniten Suomea muuttaneeksi päätökseksi Sipilän hallituksen  koulutusleikkaukset . Pylkkänen perustelee, että ne heikentävät talouden pitkän ajan kasvumahdollisuuksia, mikä tulee muuttamaan Suomen asemaa kansainvälisessä vertailussa.
 Johanna Vuorelman mukaan Sipilän hallituksen kauaskantoisin päätös on ollut  aktiivimallin toteuttaminen , koska se kärjisti poliittista ilmapiiriä, vahvisti epäluottamusta poliittiseen päätöksentekoon ja heikensi luottamusta siihen, että hallitus edustaa myös heikossa työmarkkina-asemassa olevien kansalaisten etuja.
 Janne Hukkinen mainitsee  hakkuiden lisäämisen , jota hän arvostelee takapakiksi ilmastovelvoitteiden saavuttamiselle ja luonnon monimuotoisuudelle.
 Vasemmalta oikealle: Juho Saari, Johanna Vuorelma, Roope Uusitalo, Elina Pylkkänen ja Janne Hukkinen. Yle Uutisgrafiikka
 2000-luvun hallitusten päätökset kalpenevat 1900-lukulaisten rinnalla?
 Roope Uusitalon ja Juho Saaren vastausten perusteella 2000-luvun hallitusten päätökset eivät ole yhtä merkittäviä kuin edellisen vuosisadan poliitikkojen.
 Uusitalo sanoo, että 1990-luvun hallitusten päätökset olivat dramaattisia, erityisesti EU-jäsenyydestä ja euron käyttöönotosta päättäminen. Hän laskee mukaan myös pankkikriisin hoitamisen, YYA-sopimuksista irtautumisen ja esimerkiksi ammattikorkeakoulujen perustamisen.
 Kun 2000-luvun historiaa kirjoitetaan, hallitusten päätösten edelle nousevat Uusitalon mukaan esimerkiksi Nokian kasvu ja kriisi sekä sosiaalisen median nousu, joita poliitikot seurasivat lähinnä sivusta.
 Saari sanoo, että sosiaali- ja terveyspolitiikan saralla monet 1900-luvun päätökset esimerkiksi sosiaalivakuutusmaksujen jakamisesta sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta olivat "selkeästi tärkeämpiä vaikutusten kannalta kuin 2000-luvun tähänastiset uudistukset".
 Elina Pylkkänen ihmettelee 2000-luvun hallitusohjelmia, joista "herää kysymys, eikö tavoitteisiin ikinä päästä, vaikka toimia tehdäänkin". Yleisellä tasolla kaikki hallitusohjelmat ovat hänen mukaansa tavoitteiltaan samanlaisia, riippumatta siitä mitkä puolueet hallituksessa ovat.
 Pylkkänen listaa, että säännöllisesti toistuvia tavoitteita ovat työllisyyden nostaminen, julkisen talouden tasapaino sekä esimerkiksi koulutukseen ja tutkimukseen satsaaminen. Jatkuva tavoite on myös painopisteen siirtäminen työn verotuksesta kulutus- ja haittaveroihin sekä kohtuuhintaisten asuntojen lisääminen.
 Johanna Vuorelman mukaan merkittävimmät päätökset, jotka 2000-luvun hallituksilta ovat jääneet tekemättä, ovat sosiaaliturvan uudistaminen, kunnianhimoinen ilmastopolitiikka ja saamelaisten oikeuksia vahvistavan ILO-sopimuksen ratifiointi.
 Olivatko 1900-luvun päättäjät sitten nykyisiä parempia?
 Vuorelma ei pidä vertailua mielekkäänä. Kotimaisten poliitikkojen valtaa ja mahdollisuuksia tehdä pitkälle meneviä uudistuksia ovat kaventaneet 1990-luvun jälkeen EU, globalisaatio, talouden vapauttaminen sekä se, että hyvinvointivaltio on jo pitkälti rakennettu. Puolueiden valta määrittää politiikan asialista on ylipäätään vähentynyt.
 – Ei voi ajatella niin, että aikaisemmat hallitukset ovat olleet parempia tai huonompia, Vuorelma summaa.
 Korjaus 12.1. klo 12.27: Lipposen toisen hallituksen kausi loppui huhtikuussa 2003, eikä vuonna 2013, kuten kuvatekstissä mainittiin.

Tutkijat: 2000-luvun hallitukset muuttivat Suomea nostamalla eläkeikää ja sitomalla maan ydinvoimaan – Olivatko 1900-luvun päättäjät parempia?


Summary: Uhrit olivat minibussin kyydissä. Ruotsin poliisin mukaan kaikki uhrit olivat lähtöisin Pohjoismaiden ulkopuolelta.

Pohjois-Ruotsissa sijaitsevassa Kiirunan kunnassa tapahtui lauantaina aamuyöllä vakava liikenneonnettomuus, kun kuorma-auto ja minibussi kolaroivat.
 Kuusi minibussin kyydissä ollutta ihmistä kuoli onnettomuudessa. Lisäksi yksi loukkaantunut lennätettiin helikopterilla sairaalaan. Ruotsin poliisin mukaan kaikki menehtyneet olivat lähtöisin Pohjoismaiden ulkopuolelta.
 Expressen-lehden  mukaan turmassa osallisena ollut kuorma-auto kuuluu kaivosyhtiö Kaunis Ironille. Lehden mukaan kuorma-auton kuljettaja ei loukkaantunut törmäyksessä.
 Turma tapahtui Vittangin ja Pajalan välisellä tiellä. Useita ambulansseja lähetettiin onnettomuuspaikalle.
 Artikkelia täydennetty 12.1. 2019 kello 17.26. Lisätty viranomaisten vahvistama tieto ulkomaalaisten kuolonuhrien alkuperästä.

Kuorma-auto ja minibussi törmäsivät Kiirunassa – kuusi ulkomaalaista kuoli


Summary: Kannabiksen kasvattajien jäljille päästiin kerrostaloasukkaiden kiinnitettyä huomiota portaikossa leijaileviin hajuihin.

Poliisi on löytänyt tällä viikolla useita kannabiksen kasvattamoja Porista ja Ulvilasta. Kotietsinnät tehtiin noin kymmeneen asuntoon ja tutkinnan yhteydessä pidätettiin reilut kymmenen ihmistä. Suurin osa kiinniotetuista oli nuoria miehiä. Kannabista takavarikoitiin useiksi kiloiksi laskettava määrä.
 Osalla pidätetyistä kannabiksen kasvattaminen on ollut määrätietoista ja tarkoituksena on ollut huumeen välittäminen ja myyminen. Kaikki kiinniotetut ovat poliisin mukaan myös itse sauhutelleet huumeita eri muodoissaan.
 Suuri osa kiinniotetuista on kasvattanut kannabista kerrostaloasunnossa. Poliisi pääsi viljelmien jäljille talojen asukkaiden kiinnittäessä huomiota portaikossa leijaileviin hajuihin. Poliisi jatkaa asian tutkintaa ja uskoo kiinniottojen vielä jatkuvan.
 Pidätykset tehtiin osana huumeiden välittäjiin kohdistuvaa SAVU-projektia.
 12.1. klo 13: Keskustelu on suljettu, koska rikosuutisia ei pääsääntöisesti avata keskustelulle.

Poliisi paljasti useita kannabisviljelmiä Porissa ja Ulvilassa


Summary: Turkkilainen Fersent Yavuz tekee omassa huippusuositussa ravintolassaan Lappeenrannassa pitkää päivää, koska kokkeja ja tarjoilijoita on vaikea löytää töihin.

Fersent Yavuz  esittelee käsiään. Käsivarret ovat täynnä arpia ja mustelmia. Taistelut jäljet ovat peräisin keittiöstä, tarkemmin sanoen puuhiiligrillistä, joka lämpiää miehen sanojen mukaan välillä neljäsataa-asteiseksi.
 Turkkilaisen miehen ravintolassa lounas on lopuillaan, silti väkeä saapuu koko ajan tasaisena virtana.
 Yavuz pistää essun vähäksi aikaa syrjään ja istahtaa pöytään salin puolelle. Ruokailijat tulevat taputtamaan miestä vähän väliä olkapäälle kiittääkseen ruoasta.
 – Nurmijärveläinen kaverini nauroi käydessään Lappeenrannassa, ettei kellekään moikkailla niin paljon kuin minulle täällä keskustassa, yrittäjä Fersent Yavuz naurahtaa.
 Mies on tullut tutuksi lappeenrantalaisille pitkäaikaisena ravintolayrittäjänä, jolla on ollut useita ravintoloita kaupungissa.
 Yavuz tuli töihin Suomeen veljensä kebab-ravintolaan
 Yavuz syntyi Etelä-Turkissa kurdialueella. Suomalaiset tulivat miehelle tutuksi 1990-luvulla, kun hän toimi nuorena poikana tarjoilijana Alanyassa. Hän työskenteli ravintolassa, jossa valtaosa asiakkaista oli suomalaisia.
 – Suomalaiset olivat mukavia, ja sen takia halusin tulla tänne, Yavuz ynnää syitä Suomeen tuloon.
 Suomeen muutto tuli mahdolliseksi vuonna 2001. Yavuzin isoveli oli muuttanut rakkauden perässä jo aiemmin Lappeenrantaan ja perustanut ravintolan. Hän tarvitsi lisää työvoimaa pizzeriaansa ja kutsui pikkuveljensä töihin.
 – Siitä lähtien olen koko ajan tehnyt töitä, sanoo Fersent Yavuz.
 Yavuzin mukaan kokkeja ja tarjoilijoita on vaikea löytää. Ravintola Lalossa työskentelee muun muassa yrittäjän vaimo ja tytär.  Mikko Savolainen / Yle
 Ravintola täynnä asiakkaita
 Yavuzilla on Lappeenrannassa tällä hetkellä neljä ravintolaa, joista kolme on kebabia tarjoavaa ravintolaa ja yksi hienompi ravintola, Lalo.
 – Halusin aina, että lapset saisivat käydä koulunsa Euroopassa, ja minä voisin työskennellä ja perustaa jopa ravintolan, Yavuz kertoo.
 Turkkilaisen unelma oli perustaa tavallisten kebab-ravintoloiden lisäksi hieman parempi ravintola. Mies yritti alkuun perustaa paremmaksi ravintolaksi espanjalaistyylisen La Olivan ja sitten Iskender Barin. Näiden kahden ravintolan loputtua kannattamattomina, mies perusti menestykseksi osoittautuneen Lalon.
 Ravintolan suosiota kuvastaa se, että arki-iltaisin se on täynnä ruokailijoita ja viikonloppuisin täytyy varata pöytä. Tarjolla on melko perinteistä ravintolaruokaa, pihvejä ja hampurilaisia. Asiakaspaikkoja on noin sata.
 Lounasaikaan ravintola Lalon avokeittiössä ahertaa kuusi ihmistä. Ruokapaikan pöytien välissä vilisee tarjoilijoita, muun muassa Yavuzin vaimo ja tytär. Yksi miehen pojista pyörittää isän yhtä kebab-ravintolaa.
 Satapaikkainen ravintola Lalo on nykyään suosittu lounas- ja illanviettopaikka. Mikko Savolainen / Yle
 Kebabkeisari rikkoi riivatun kiinteistön kirouksen
 Tummaa pintaa ja rouheaa kiveä. Tyylikkäässä, muttei liian hienossa ravintolassa pöydät on aseteltu väljästi. Ravintolan tilat on remontoitu moneen otteeseen. Kiinteistön voisi suorastaan uskoa olevan riivattu, koska niin moni ravintola on kokeillut siipiään samassa kiinteistössä huonolla menestyksellä.
 Yavuzkin on yrittänyt tilassa kolmea eri ravintolaa.
 – Minulla on ollut tässä tilassa ravintolat La Oliva, Iskender Bar ja nyt sitten Lalo. Minulta on mennyt todella paljon voimia ja rahaa tähän tilaan, huokaisee mies.
 Ennen Laloa tiloissa toimi Yavuzin ravintola Iskender Bar. Se nimi ei toiminut. Moni ihminen mielsi, että nimestä päätellen paikassa tarjoillaan kebabia. Näin ei kuitenkaan ollut. Konsepti oli sama kuin nykyisellä Lalolla.
 Ravintolan henkilökunta tajusi, että nimi pitäisi vaihtaa.
 Uutta nimeä pohdittiin ystävien ja tuttavien kanssa kuukausikaupalla. Viimein hiiligrillin ääressä Yavuz keksi, että ravintolan nimi pitäisi olla Lalo.
 – Lalo on suomalaisille helppo sana. Lisäksi tässä on vähän historiaakin. Lalo oli minun lempinimeni lapsena, koska en osannut kunnolla kaikkia äänteitä. Turkissa meidän kylässä lasta, joka ei osaa oikein puhua, kutsutaan laloksi, Fersent Yavuz kertoo nimen taustaa.
 Hän soitti ravintolansa mainonnasta vastaavalle ihmiselle, että nyt uusi nimi on löytynyt.
 – Kerroin, että uusi nimi on Lalo. Mainosmies huudahti mikset keksinyt tätä nimeä aiemmin! Lalo on hyvä nimi.
 Ravintolassa tarjoillaan pihvejä, hampurilaisia ja pizzoja. Mikko Savolainen / Yle
 Menestyksen varjopuoli
 Lalo ei ollut menestys vain mainosmiehen mielestä, vaan ihmiset löysivät paikan ja tulivat uudestaan.
 Menestyksellä on kuitenkin varjopuolensa. Yavuzilla on viisi lasta. Vanhin lapsista on 19-vuotias ja nuorin 5-vuotias. Mies silmin nähden herkistyy ja silmäkulma vetistyy, kun hän kertoo, ettei näe pieniä lapsiaan tarpeeksi.
 – Herätyskello soi kahdeksalta. Vien lapset päiväkotiin ja ennen yhdeksää olen ravintolassa. Illalla kun palaan puolenyön aikaan, niin lapset ovat jo nukkumassa. He menevät nukkumaan ennen yhdeksää.
 Yavuzin turkkilainen vaimo, perheen äiti, työskentelee myös ravintolassa. Asiakkaat tulevat kehumaan vuolain sanoin yrittäjälle vaimon salaattipöytään tekemiä antimia. Tuntuu, että vakioasiakkaat tietävät kenen kädestä mikäkin ravintolan tarjottava on peräisin.
 Iltapäivällä lounaan jälkeen perheen äiti lähtee hakemaan lapsia päiväkodista ja menee heidän kanssaan kotiin.
 400 asteiseksi kuumentuvan puuhiiligrillin edusta ei ole helpoimpia työpaikkoja.  Mikko Savolainen / Yle
 Kaiken ajan vievästä yrittäjyydestä huolimatta, yrittäjä intoutuu välillä puhumaan silmät innosta palaen intohimostaan. Työstä. Vastapuolella on levon ja vapaa-ajan puute.
 – En ole ollut lomalla pitkään aikaan. Teen joka päivä töitä maanantaista sunnuntaihin.
 Ravintola Lalo oli joulun aikaan kaksi päivää kiinni. Yrittäjä yritti ottaa loman levon kannalta.
 – Mutta sitten yllättäen ystäväperhe tuli jouluaattona kylään. Se päiväkin kului keittiössä isolle porukalle kokaten, naurahtaa Yavuz.
 Välillä on kulunut neljä vuotta, ettei ole ollut yhtään vapaapäivää. Toisaalta ravintoloitsija tunnustaa, ettei myöskään osaa lomailla.
 – Mie rakastan töitä, huudahtaa mietä ja sietä puhuva Yavuz.
 Yrittäjä tietää, että ravintoloiden suosio menee ja tulee. Omien sanojensa mukaan hän ei osaa säästää rahaa pahan päivän varalle. Jos rahaa tulee, hän investoi ne heti eteenpäin.
 – Keittiölaitteet vaihdan kolmen, neljän vuoden välein uusiin, ettei niitä tarvitse alkaa korjata.
 Kokkeja ei löydy – piti etsiä Belgiasta asti
 Ravintoloitsija kertoo lepäävänsä ja syövänsä hyvin, että jaksaa tehdä töitä. Viime aikojen kiire töissä näkyy siinä, että uni on vähäistä ja levotonta.
 Miksi mies ei sitten lepää, jos ravintolalla menee hyvin?
 – Ei löydy hyviä työntekijöitä. Meillä on jatkuva pula hyvästä työvoimasta, kokeista ja tarjoilijoista. Ei ole kyse pelkästään meistä vaan koko Suomea vaivaa kokkipula.
 Mies alkaa kertoa, kuinka hyvistä kokkivihjeistä maksetaan jopa löytöpalkkioita.
 Viimeisempien palkattujen kokkien listalla on Belgiasta löytynyt serkku, joka häärii nyt belgialaisen keittiön sijaan Lappeenrannan keskustassa.
 Miehen unelmointi jatkuu, vaikka miehen ravintolat onkin nyt ihmisten suosiossa. Työmäärää yrittäjä ei aio vähentää.
 – Jos löydän hyvää henkilökuntaa, niin perustan uuden ravintolan, mies nauraa.
 Asiakkaat näkevät annostensa valmistumisen ravintolan avokeittiössä. Mikko Savolainen / Yle

Kirotussa ravintolassa ei menestynyt kukaan – sitten tuli kebabkeisari, joka löysi kultasuonen ja sai ihmiset jonottamaan


Summary: Puolustusvoimat toivoo, että asia käsitellään riittävän nopeasti.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Puolustusvoimat tuomitsee Lemmenjoella epäillyn lennoston komentajan epäasiallisen käytöksen.
 Puolustuvoimat painottaa tiedotteessaan, että kaikkien nyt esillä olevien tapausten oikeusprosessit ovat edelleen kesken ja ketään ei ole lainvoimaisesti tuomittu. Se kuitenkin toivoo, että asia käsitellään riittävän nopeasti.
 Puolustusvoimat vetoaa lainsäädäntöön, joka rajoittaa rikosasioista tiedottamista ja siitä syystä puolustusvoimat ei viranomaisena voi kommentoida tapahtumien ja esitutkintojen yksityiskohtia.
 – Puolustusvoimien lähtökohtana on, että jos epäiltyjä virheitä tai rikkomuksia havaitaan, niihin myös puututaan. Epäillyn rikkeen tullessa tietoon aloitetaan esiselvitysprosessi, jonka tavoitteena on selvittää, ylittyykö esitutkintakynnys. Kaikkiin epäiltyihin virheisiin tai rikkomuksiin suhtaudutaan vakavasti, puolustusvoimat kertoo tiedotteessaan.
 Sen mukaan vuositasolla puolustusvoimissa tutkitaan noin 70–90 henkilökuntaan liittyvää sotilasrikosepäilyä. Rikoksista epäiltyjä sotilaita on ollut kaikista henkilöstöryhmistä.
 – Viime aikoina uutisoidut tapaukset osoittavat, että laki on kaikille sama, sotilasarvosta riippumatta, puolustusvoimat toteaa.
 Karjalan lennoston entinen komentaja, eversti  Markus Päiviö  sai tiistaina syytteet esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta. Epäillyt rikokset tapahtuivat Inarin Lemmenjoella syyskuussa 2017 Ilmavoimien Lapinmajalla järjestetyissä vapaaehtoisissa kertausharjoituksissa.
 Lue lisää
 Silminnäkijät vaitonaisia välikohtauksesta Ilmavoimien kertausharjoituksessa – SS: Yksi haukutuista oli Nurmeksen kaupunginjohtaja
 Mitä tapahtui Lemmenjoella ja miten Puolustusvoimat toimi  syytteisiin johtaneen harjoituksen jälkeen – Jussi Niinistö haluaa selvityksen
 Syyttäjä harkitsee esiselvitystä Puolustusvoimain komentajan toiminnasta Karjalan lennoston ex-komentajan tapauksessa

Puolustusvoimat tuomitsee lennoston komentajan käytöksen Lemmenjoella: Jos epäiltyjä virheitä havaitaan, niihin puututaan


Summary: Oulussa paljastui perjantaina lisää alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä, joista epäillään ulkomaalaistaustaisia miehiä.

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö  sanoo , että on kestämätöntä, että rikosepäilyitä on tullut lisää.
 – On kestämätöntä, että jotkut meiltä turvapaikkaa hakeneet ja jopa turvapaikan saaneet ovat tuoneet tänne pahaa ja luoneet tänne turvattomuutta, presidentti Niinistö sanoo lausunnossaan.
 Hänen mukaansa oikeus koskemattomuuteen kuuluu niihin arvoihin, joihin yhteiskuntamme perustuu ja joita jokaisen täällä on noudatettava.
 – Kuten jo aiemmin julkitulleiden epäilyiden kohdalla sanoin, Oulun teot järkyttävät meitä epäinhimillisyydellään. Järkytystä lisää se, että teot ovat kohdistuneet lapsiin.
 Presidentti kuitenkin muistuttaa, että maahan muuttaneille pitää antaa mahdollisuus elää Suomessa.
 – Tarvitsemme aroistakin asioista avointa ja asiallista keskustelua ja tarkkaan punnittuja päätöksiä. Ongelmiin on tartuttava ja ne on ratkaistava. Sen ansaitsevat kaikki ne ihmiset, joilla on tahtoa sopeutua yhteiskuntaamme, taustastaan riippumatta.
 SDP:n Marin: Lisää poliiseja ja lainsäädäntömuutoksia
 SDP:n varapuheenjohtaja  Sanna Marin  haluaa, että hallitus lisää poliisien määrää ja resursseja. Marinin mukaan hallituksen on herättävä sisäisen turvallisuuden ongelmiin ja ihmisten huoleen lasten ja nuorten turvalisuudesta.  Oulun tapauksia  hän pitää järkyttävinä ja vastenmielisinä.
 – Oulun järkyttävät tapaukset alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista osoittavat selvän tarpeen poliisien määrän ja resurssien lisäämisestä.
 Sanna Marin. Arsi Ikäheimonen / AOP
 Marin painottaa, että viranomaisille tulee taata riittävät resurssit, jotka määritellään tarpeen, ei taloustilanteen mukaan. Hän myös peräänkuuluttaa tarvetta lainsäädäntömuutoksille ja kriisiavun ohjaamiselle Ouluun.
 – Lapsi ei kykene päättämään seksuaalisesta kanssakäymisestä ja teko on tulkittava aina törkeäksi raiskaukseksi. Rangaistuksia on tiukennettava kautta linjan, mutta aivan erityisesti lapsiin ja nuoriin kohdistuvien tekojen osalta.
 Sisäministeri Oulun seksuaalirikosepäilyistä: Tällaisten rikosten pitäisi olla kansalaisuuden menettämisen peruste
 Traumapsykologi: Oulun seksuaalirikokset ovat kaupungille suuronnettomuus – apua tarvitaan suurelle joukolle
 Pääministeri Sipilä Oulun uusista seksuaalirikosepäilyistä: Tämänkaltaista ei voi ymmärtää
 Oulussa on ilmennyt uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä – Kaupunkilaiset järkyttyivät: "Ovatko lapsemme turvassa?"

Presidentti Niinistö Oulun seksuaalirikosepäilyistä: On kestämätöntä, että jotkut turvapaikanhakijat ovat tuoneet tänne pahaa


Summary: Poliisi tiedotti perjantaina uusista epäilyistä ja lauantaina se tarkensi yhden epäillyn tilannetta.

Oulun poliisi tutkii lukuisia seksuaalirikosepäilyjä kesän ja syksyn 2018 ajalta. Ensimmäiset tapaukset tulivat julkisuuteen joulukuun alussa, ja perjantaina poliisi tiedotti uusista epäilyistä. Aiempien viiden seksuaalirikoskokonaisuuden tutkinnan poliisi on arvioinut kestävän kevääseen asti.
 Perjantaina julki tulleissa uusissa tapauksissa epäiltyjä on neljä. Heistä on poliisin mukaan otettu kiinni kolme. Neljännen tilanteesta poliisi ei vielä perjantaina kertonut. Lauantaina poliisi kertoi Ylelle, että neljännen epäillyn henkilöllisyys on tiedossa, mutta hänen kiinniottaminen ei ole juuri nyt ajankohtainen.
 Näissä tapauksissa epäillyt rikokset ovat raiskaus, törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö.
 Uhrit korkeintaan 15-vuotiaita
 Uhrit ovat uusissa tapauksissa poliisin mukaan alle 15-vuotiaita tyttöjä. Aiemmissa tapauksissa uhreja on viisi, ja heidän iäkseen on kerrottu 12–15 vuotta.
 Perjantaina poliisi kertoi, että yksi uhreista on kuollut syksyllä. Hänen kuolinsyytään ei ole kerrottu julkisuuteen. Poliisi kertoi ainoastaan, että kuolemaan ei epäillä liittyvän rikosta ja ettei kerro asiasta enempää, koska kyse on kuolinsyyn selvittämisestä.
 Kaikki epäillyt ulkomaalaistaustaisia, suurin osa 20–30-vuotiaita, nuorimmat alaikäisiä
 Yhteensä epäiltyjä on nyt kuusitoista, kaikki ovat ulkomaalaistaustaisia. Ylen tietojen mukaan aiempien tapauksien epäillyissä on mukana henkilöitä ainakin Irakista, Afganistanista, Eritreasta ja Syyriasta.
 Heistä osa on tullut Suomeen turvapaikanhakijoina ja osa kiintiöpakolaisina. Osa on saanut Suomen kansalaisuuden. Suurin osa miehistä on 20–30-vuotiaita. Uusissa tapauksissa kaksi epäiltyä on poliisin mukaan alle 18-vuotiaita.
 Yksi laajimman rikoskokonaisuuden epäillyistä ehti poistua Suomesta ennen kuin poliisi sai hänet kiinni. Mies saatiin kiinni Saksassa tammikuun alussa.
 Puolet epäillyistä yhdessä tapauksessa
 Puolet kuudestatoista on epäiltynä kuukausia jatkuneesta hyväksikäyttötapauksesta, joka oli tullut poliisin tietoon koulun ja sosiaali- ja terveydenhuollon viranomaisten kautta.
 Rikosnimikkeitä on ollut useita: ainakin törkeä raiskaus, törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja pahoinpitely. Kaikki nimikkeet eivät koske kaikkia epäiltyjä. Muita tapauksia tutkitaan ainakin törkeänä raiskauksena, törkeänä seksuaalisena hyväksikäyttönä tai lapsen seksuaalisena hyväksikäyttönä.
 Aiemmin julkisuudessa olleista tapauksista kuullut epäillyt ovat kiistäneet syyllistyneensä ainakin niihin rikosnimikkeisiin, joista heitä epäillään.
 Ainakin osaa tytöistä houkuteltu somessa
 Epäillyt rikokset ajoittuvat kesään ja syksyyn 2018. Laajin kokonaisuus on siis kestänyt kuukausia, perjantaina julki tulleet tapaukset ovat poliisin mukaan viime kesältä, ja muutama epäillyistä rikoksista on tapahtunut loka- tai marraskuussa.
 Esitutkinnassa on käynyt ilmi, että ainakin osassa tapauksissa tyttöjä on lähestytty sosiaalisen median, kuten Facebookin, Instagramin ja Snapchatin kautta. Heitä on poliisin mukaan houkuteltu tapaamisiin lupaamalla esimerkiksi alkoholia ja tupakkaa.
 Jutun tiedot on koottu Ylen aiemmista uutisista sekä poliisin tiedotteista.
 Aiemmin aiheesta:
 Sisäministeri Oulun seksuaalirikosepäilyistä: Tällaisten rikosten pitäisi olla kansalaisuuden menettämisen peruste
 Oulussa on ilmennyt uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä – Kaupunkilaiset järkyttyivät: "Ovatko lapsemme turvassa?"
 Lähes kaikkia Oulun seksuaalirikoksista epäiltyjä miehiä on kuultu – osaa uhreista on houkuteltu tapaamisiin esimerkiksi Snapchatin ja Instagramin kautta lupaamalla tupakkaa ja alkoholia  3.1.2019
 Oulun poliisin etsimä seksuaalirikoksista epäilty mies on otettu kiinni Saksassa  3.1.2019
 Yle selvitti: Tällaisia ovat Oulun seksuaalirikoksista epäillyt  13.12.2018

16 epäiltyä, yksi vapaalla jalalla, uhrien määrä lähestyy kymmentä – ainakin tämä Oulun seksuaalirikosepäilyistä tiedetään


Summary: Oikeuden määräyksen mukaan Viron Yleisradioyhtiö ei saa käräjöinnin aikana julkaista mitään liikemies Arto Autiota ja Nuorisosäätiötä koskevasta rikostutkinnasta.

Virossa asuva suomalainen liikemies  Arto Autio  on haastanut Viron yleisradioyhtiö ERR:n (Eesti Rahvusringhääling) ja sen ajankohtaisohjelman  Pealtnägijan  toimittajat oikeuteen.
 Autio, sijoitusyhtiö Brave Capital ja muut haasteen takana olevat syyttävät yleisradioyhtiötä virheellisen tiedon levittämisestä ja vahinkoa aiheuttavasta toiminnasta.
 Haaste koskee ohjelman marraskuussa julkaisemia juttuja, joissa on kerrottu Aution liiketoimista, häntä koskevista  rikosepäilyistä  ja hänen yhteyksistään keskustataustaiseen Nuorisosäätiöön.
 Toinen oikeuteen haastetuista toimittajista on Pealtnägijan vastaava toimittaja  Mihkel Kärmas . Kanne tuli täysin puun takaa, Kärmas kertoo Ylelle.
 – Juttuja tehdessämme Brave Capital ja Autio vastasivat kyselyihimme hyvin lyhyesti. Sen jälkeen emme kuulleet heistä mitään. Sitten yhtäkkiä ennen joululomaa saamme massiivisen ja huolellisesti valmistellun kanteen.
 Kärmasin mukaan tapaus on monella tapaa poikkeuksellinen.
 – Aina silloin tällöin Viron Yleisradioyhtiö saa kanteen. Mutta nyt myös minut ja toimittaja  Anna Pihl  on henkilökohtaisesti haastettu oikeuteen. Tämä on ensimmäinen kerta yleisradioyhtiön historiassa kun näin on käynyt.
 Kärmas kummeksuu myös itse haasteen sisältöä, sillä hänen mielestään Viron yleisradioyhtiö ei ole julkaissut mitään kyseenalaista. Kanteessa luetellaan 18 kohtaa, joiden mukaan yleisradioyhtiö on julkaissut valheellisia tai epätarkkoja tietoja.
 Kärmasin mukaan tämä ei pidä paikkansa.
 – Näistä 18 väitteestä 15 koskee asioita, joita emme ole jutuissamme edes sanoneet. He esimerkiksi väittävät meidän sanovan jutussamme, että Arto Autio on Virossa syytettynä kolmesta eri rikoksesta. Mutta emme ole sanoneet jutussamme mitään sellaista. Heidän väitteensä kuitenkin on, että "tavallinen ihminen" saa jutusta sen kuvan, että Autio on saanut nämä syytteet.
 Loput kolme väitettä koskevat Kärmasin mukaan asioita, jotka ovat yleistä tietoa.
 Samat tiedot moneen kertaan julkaistu Suomessa
 Oikeus määräsi myös julkaistut jutut poistettavaksi, minkä Viron yleisradioyhtiö on jo tehnyt. Se ei ole Kärmasin mukaan Virossa täysin ennennäkemätöntä.
 – Logiikka on, että jos juttumme todettaisiin virheellisiksi, ne tuottaisivat vahinkoa joka päivältä kun ne ovat julkaistuna.
 Sitä Kärmas kuitenkin ihmettelee, että samalla oikeus kielsi yleisradioyhtiötä julkaisemasta mitään Autiota koskevasta rikostutkinnasta.
 Suomen poliisi epäilee  Autiota avunantorikoksista Nuorisosäätiön ex-johtajien lahjustutkinnassa ja siihen liittyvissä talousrikoksissa.
 Viron Yleisradion ja Aution välisessä käräjöinnissä voi Kärmasin arvion mukaan kulua parikin vuotta. Sen aikaa virolaisten toimittajien julkaisemat uutiset pysyvät poissa eetteristä.
 – Emme voi kertoa rikostutkinnan edistymisestä mitään. Mielenkiintoinen tilanne.
 Kärmasin mielestä on omituista, että heidät haastetaan oikeuteen juuri kyseessä olevien seikkojen vuoksi. Virolaisen Pealtnägijan lisäksi samoja tietoja ovat julkistaneet  Ylen MOT-ohjelma ,  Suomen Kuvalehti  ja muut virolaiset mediat.
 – On epäloogista haastaa meidät oikeuteen Virossa asioista, jotka on julkaistu Suomessa moneen kertaan.  Kimmo Pihlman  (Nuorisosäätiön nykyinen toimitusjohtaja) on antanut monta haastattelua koskien mahdollista rikollista toimintaa Nuorisosäätiössä. Tietääkseni heitä ei ole haastettu oikeuteen, mikä on mielenkiintoista.
 Miksi Arto Autiolle ja Brave Capitalille on niin tärkeää saada juttunne pois Viron julkisuudesta?
 – Voin vain spekuloida. Hänellä on ainakin kaksi kiinteistöhanketta Tallinnassa, ja hän on huolestunut liikekumppaneistaan ja maineestaan. Se on arvaukseni.
 Tuomioistuin on ottanut Aution kanteen käsittelyyn, mikä tarkoittaa, että sillä nähdään olevan ainakin teoriassa mahdollisuus menestyä.
 Kärmas on kuitenkin luottavainen oikeusprosessin lopputuloksen suhteen.
 – Juttumme ovat journalistisesti pitäviä ja seisomme niiden takana. Tapaus on silti ehdottomasti päänsärky. Mutta se on osa tätä työtä.
 Yle soitti asiasta liikemies Arto Autiolle. Hän ei halua kommentoida asiaa.

Suomalainen liikemies haastoi Viron toimittajat oikeuteen, oikeus määräsi jutut poistettavaksi – "Emme ole aiemmin kokeneet tällaista"


Summary: Torniossa kehitellään ideoita siitä, miten esimerkiksi Suomen ja Ruotsin välinen tunnin aikaero voitaisiin paketoida matkailutuotteeksi.

Takavuosina Suomen ja Ruotsin rajan olemassaolo häivytettiin Tornio-Haaparannalla lähes kokonaan. Vasta viime aikoina on herätty siihen, että turisteille on syytä alleviivata, kuinka helppoa Tornio-Haaparannalla on siirtyä maasta toiseen.
 Muualla maailmassa tiukkojakin rajamuodollisuuksia kokeneiden on tiedettävä ylittäneensä valtakunnan rajan, jotta he ymmärtävät, kuinka vaivatonta se Tornio-Haaparannalla on. Huomaamattomasta rajasta halutaan nyt tehdä numero.
 Tornion kaupunki on tekemässä kattavaa suunnitelmaa matkailun kehittämiseksi lähivuosina. Luonnollisesti työssä on mukana kaksoiskaupungin toinen puolisko Haaparanta.
 Raja on valtti
 Tornio ja Haaparanta haluavat päästä osille  Suomen Lapin  ja Ruotsin Norrbottenin matkailusuosiosta. Rajakaupungit pohtivat yhdessä, mitkä olisivat ostosmatkailun lisäksi seudun vetovoimatekijät. Listan kärkeen nousevat valtakunnan raja, Tornionjoki ja Perämeri saaristoineen.
 Matkailullisesti kiinnostavia paikkoja ovat muun muassa  Kukkolankoski  ja Matkakoski, Tornionjoen kalastusapajat sekä Perämeren kansallispuisto saarineen.
 – Halutaan korostaa meidän hienoa Tornionjokea sekä arktista saaristoa ja meriympäristöä, kuten jäätyvää merta, joka on aika uniikki asia meillä Lapissa, kertoo  Katariina Huikari , joka koordinoi matkailun kehittämisprojektia.
 Itsestäänselvä valtti on maailman rauhallisimmaksi rajaksi mainittu Suomen ja Ruotsin valtakunnan raja.
 – Tämä meidän raja tekee meistä erikoisen. On tunnin aikaerot ja muut, jotka tekevät mahdolliseksi sen, että voidaan ylittää raja hauskalla tavalla, sanoo Katariina Huikari.
 Länsirajastakin halutaan kiinnostava käyntikohde
 Suunnittelutyö on vielä aluillaan, mutta jo nyt on hautumassa rajaan ja aikaeroon perustuvia ideoita työotsikolla "Paluu tulevaisuuteen" ja "Sata tapaa ylittää raja".
 Viime vuosina rajakaupunkien kauppakeskittymä on vetänyt lähinnä ostosmatkailijoita Suomesta ja Ruotsista, tosin myös norjalaisasiakkaita liikkeissä pyörii varsinkin kesäisin. Nyt tavoitellaan myös  kauempaa maailmalta Lappiin tulevia matkailijoita .
 Jo naapurikaupunki Kemissä on turisteja  vetäviä talvikohteita , etunenässä lumilinna ja matkailujäänmurtaja Sampo. Ajomatka Tornion ja Kemin välillä on vain parikymmentä minuuttia, joten ainakaan välimatkan ei pitäisi olla este pistäytymiselle naapurikaupungissa.
 Ideoita pohtimaan myös kaupunkilaiset
 Matkailuideoita pohtivat nyt kymmenet torniolaiset viranhaltijat, yrittäjät ja toisen asteen oppilaitosten edustajat yhdessä haaparantalaisten kanssa. Myös kaupunkilaiset ovat päässeet mukaan suunnitteluun. Esimerkiksi netissä järjestettyyn asukaskyselyyn saatiin torniolaisilta yli 250 vastausta.
 – Halusimme aukaista kyselyn kaupunkilaisille siitä syystä, että myös asukkaat käyttävät matkailupalveluita ja heillä on hyvää konkreettista tietoa alueelta. Halusimme varmistaa, ettei meiltä jää huomaamatta kätkettyjä helmiä, sanoo Katariina Huikari.
 Länsirajan matkailuideoita työstetään tulevina kuukausina työpajoissa, joissa käydään läpi esimerkiksi markkinointiin ja maankäyttöön liittyviä asioita.
 Projektikoordinaattori Katariina Huikari arvioi, että ensimmäiset ideat saadaan toteutukseen vuoden, kahden sisällä, mutta osa suunnitelmista tähtää kauemmas tulevaisuuteen.

"Paluu tulevaisuuteen tai sata tapaa ylittää valtakunnan raja" – Tornio haluaa tehdä numeron rajan huomaamattomuudesta


Summary: Aikuinen mies saattaa lähettää nuorelle tytölle kuvan sukupuolielimestään jossain netin pikaviestipalveluista, kun hän hakee yhteyttä nuoreen.

Kyberrikollisuuteen erikoistunut keskusrikospoliisin rikosylikomisario  Sari Sarani  sanoo, että vain pieni osa tapauksista, joissa nuoria houkutellaan seksiin netissä, tulee muiden tietoon.
 – Kyllä mielestäni ilmi tulleet [Oulun tapaukset] ovat jäävuoren huippu, sillä houkuttelutapauksista tulee muiden kuin nuorten itsensä tietoon todella pieni osa.
 Voidaan vain arvailla, kuinka laajasta ilmiöstä on kyse. Osviittaa saa Saranin mukaan Pelastakaa Lapset ry:n selvityksestä, josta käy ilmi, että noin joka kolmas nuori (10–18-vuotias) on kohdannut netissä tai jossain yhteydenpitovälineessä ei-hyväksyttävää seksuaalista käyttäytymistä.
 – Siitä voi päätellä, että se on aika yleistä, Sarani sanoo.
 Mikään yksittäinen tekijäryhmä ei korostu, sanoo rikosylikomisario
 Nettirikollisuutta tunteva Sarani sanoo, että nuorten ja lasten on vaikea puhua seksihoukutteluista vanhemmille ja poliisille. Nuoret eivät välttämättä myöskään tiedä, mikä on hyväksyttävää ja mikä ei.
 Oulussa tutkitaan neljää uutta seksuaalirikosepäilyä, joiden takia poliisi on ottanut kiinni kolme maahanmuuttajataustaista nuorta miestä. Epäiltyjen rikosten uhreina on alle 15-vuotiaita tyttöjä. Joissakin Oulussa syksyn ja talven aikana tutkittavissa tapauksissa nuoriin on oltu yhteydessä sosiaalisen median kautta.
 KRP:n Sarani sanoo, että internetissä tapahtuvassa ei-hyväksyttävässä seksuaalisessa käyttäytymisessä ei korostu mikään muu yksittäinen ryhmä kuin nuoret, koska netin yhteydenpitovälineet ovat eniten läsnä 10–18-vuotiaiden elämässä.
 Nuoret saattavat myös lähettää netissä itsestään tai toisista otettuja arkaluontoisia valokuvia, jolloin he voivat itse syyllistyä kyseenalaiseen käyttäytymiseen netissä.
 Nuori tai lapsi voi saada kuvan sukupuolielimistä
 Nuoret käyttävät tavallisesti pikaviestipalvelu Whatsappia, Instagramia ja SnapChatia. Ne ovat myös reitit, joiden kautta heitä lähestytään, jos aikuiset haluavat houkutella lapsia ja nuoria seksikontaktiin.
 – Yhteydenotto voi tapahtua esimerkiksi niin, että hankkiudutaan kaveriksi tai otetaan yhteyttä, kun on saatu numero. Tarjous voi olla esimerkiksi sellainen, että haluatko leikkiä aikuisen kanssa tai haluatko kokeilla seksiä vanhemman miehen kanssa tai lähetetään heti kuva vaikka sukupuolielimestä.
 Yhteydenotto voi Saranin mukaan olla myös vähemmän roisia, mutta joskus tyyli on hyvin rohkeaa, epätavallista ja ei-hyväksyttävää.
 – Nuori saattaa ymmärtää yhteydenoton seksuaalisen sävyn, mutta lähtee leikkiin mukaan helposti ymmärtämättä sitä, että flirttaileva ja provosoiva käytös saattaa oikeasti johtaa myös ikävään tilanteeseen, kuten raiskaukseen, Sarani sanoo.
 Vanhempien olisi Saranin mukaan tärkeätä keskustella nuorten kanssa vaikeistakin asioista, kuten seksistä, avoimesti. Kotona olisi hyvä olla sellainen ilmapiiri, että vaikeistakin asioista voi puhua.
 – Vähintä mitä vanhempi voi tehdä, on olla kiinnostunut siitä, mitä internetissä tehdään ja miten nuoret siellä käyttäytyvät, heti kun lapsi saa puhelimen, hän sanoo.
 Lapset kohtaavat seksiä jo päiväkoti-iässä. He voivat törmätä päiväkodissa nettipornoon tai puhua keskenään asioista, joista he eivät voi mitään ymmärtää.
 Rikosylikomisario Sarani katsoo, että uusi poliisin henkilötietolaki helpottaa poliisin mahdollisuuksia ennaltaehkäistä ja selvittää myös netissä tapahtuvaa rikollisuutta.

Kyberrikollisuuteen erikoistunut rikosylikomisario Oulun tapauksista: "Kyse on vain jäävuoren huipusta"


Summary: Venäjän avaruusjärjestö yrittää ottaa Spektr-R-sateliitin takaisin hallintaansa seuraavan kerran sunnuntaina.

Venäjän avaruusjärjestö Roskosmos ei enää hallitse maata kiertävää Spektr-R-tiedesatelliittia. Satelliitti lähettää edelleen maahan tietoja, mutta viranomaisten mukaan sitä ei ole pystytty ohjaamaan sitten perjantaiaamun.
 Satelliitti kuljettaa mukanaan radioteleskooppia, jolla on suoritettu lukuisia radioastronomisia mittauksia Linnunradan ulkopuolisista kohteista.
 Vuonna 2011 avaruuteen laukaistu satelliitti on ylittänyt käyttöikänsä. Alun perin radioteleskoopin uskottiin pysyvän toiminnassa noin viisi vuotta.
 Nyt katkennutta yhteyttä on yritetty korjata perjantaista lähtien. Seuraavan kerran Venäjän avaruusjärjestö kokeilee yhteyden muodostamista sunnuntaina.
 – Vielä on toivoa, arvioi  Spektr-R-projektin johtaja Yuri Kovalev.
 Lue lisää:
 BBC: Spektr-R: Russia's only space telescope 'not responding'

Venäjä menettänyt ainoan avaruusteleskooppinsa hallinnan  – Satelliitti toimi pitkään yli odotetun käyttöikänsä


Summary: Sodankäynnin uudet uhat vaikuttavat myös sukellusveneiden valmistukseen.

Saab Kockumsin telakan tuotantopäällikkö  Helena Lönegård  osoittaa erikoisteräksisiä tukikaaria tuotantohallin lattialla. Ne hitsataan uusien A26-sukellusveneiden rungoksi. Jos kaikki kaaret asetettaisiin riviin, niistä muodostuisi 40 kilometrin pituinen jono.
 Telakalla rakennetaan sekä uusia että uudistettuja sukellusveneitä Ruotsin merivoimille. Ensimmäisen kerran kolmeenkymmeneen vuoteen tekeillä on kaksi uutta A26-luokan sukellusvenettä. Ne on varustettu Stirling-moottoreilla, jotka mahdollistavat pidemmän toiminta-ajan veden alla.
 Kännykät on jätetty teollisuushallien ulkopuolelle. Kuvaaminen on kielletty. Telakka-alueellakaan ei tahdo isäntien mielestä löytyä kuvakulmaa, jonka voisi taltioida.
 Sukellusveneen valmistus on vahvan turvaluokituksen takana.
 Ruotsin uudet A26 -sukellusveneet valmistuvat ensi vuosikymmenelle. Saab Kockums Ab
 Saab Kockumsin varatoimitusjohtaja  Lars Brännström  kertoo, että suurin muutos uusien sukellusveneiden valmistuksessa on monimutkaisten järjestelmien informaatiotekninen turvallisuus.
 Uusilla järjestelmillä päivitetty Gotland-luokan sukellusvene odottaa lähtöään satama-altaassa, toinen valmistuu tänä vuonna. Aluksiin on asennettu pitkälti sama tekniikka kuin mikä tulee käyttöön uusissa A26-sukellusveneissä.
 Tuotantopäällikkö Helena Lönegård kertoo, miten Gotland-luokan sukellusveneet halkaistiin kahtia, avattiin kuin valaan sisukset.
 – Voi sanoa, että uusi A26 on asetettu Gotland-luokan sukellusveneen kuoreen, Lönegård sanoo.
 Saab-yhtiölle sukellusveneitä valmistavan telakkatoiminnan aloittaminen Karlskronassa ja Malmössä on merkinnyt isoa investointia. Telakka on saanut muun muassa suuren teräsvalssin, jolla sukellusveneen runkopalat työstetään. Tuotantoa on automatisoitu. Telakka-alueella on vieri vieressä kunnostettuja, vuosisatoja vanhoja rakennuksia ja tuliterää uutta.
 Työntekijöitä oli vuonna 2014 alle tuhat kun Saab teki kaupat saksalaisen ThyssenKruppin kanssa. Nyt henkilöstön määrä on lähes kaksinkertaistunut 1600:aan, joista noin 400 on konsultteja.
 Ruotsi etsii sukellusveneilleen uusia ostajia
 Ruotsin valtiolle kauppa oli tärkeä. Uuden sukellusvenemallin tekijäksi ja kehittäjäksi haluttiin ruotsalainen yhtiö. Ruotsille vedenalainen sodankäynti on strateginen intressi ja osa maalle tärkeää puolustusteollisuutta, jonka tuotteita halutaan myydä ulkomaille. Saab Kockums pyrkii ilmeisesti hakemaan markkinoita esimerkiksi Puolasta ja Hollannista.
 Tällä hetkellä ainoa asiakas on Ruotsin valtio, eikä varatoimitusjohtajalla ole halua vastata kysymyksiin mahdollisista vireillä olevista kauppaneuvotteluista.
 – Jos minulta kysytään, jokaisella maalla pitäisi olla sukellusvene, hän naurahtaa.
 Ruotsilla on tällä hetkellä neljä sukellusvenettä. Valmisteilla olevien A26-alusten on ajateltu korvaavan vanhempia malleja, mutta merivoimat toivoo määrän kasvavan viiteen. Norjalla on kuusi sukellusvenettä, Suomella ja Tanskalla ei yhtään.
 Suomella oli vielä jatkosodan aikana viisi sukellusvenettä, mutta Pariisin rauhansopimus 1947 rajoitti Suomen aseistusta. Vaikka sopimuksen sotilasartiklat on 90-luvulla kumottu, Suomen laivastolle ei ole hankittu sittemmin sukellusveneitä. Se on kallis asejärjestelmä.
 HMS Gotland on osallistunut Suomen ja Ruotsin yhteisiin sotaharjoituksiin. Saab Kockums Ab
 Suomi ja Ruotsi harjoittelevat yhdessä sukellusvenejahtia
 Ruotsin merivoimien esikunnassa sekä vedenalaisen että pinta-alusten uusimista pidetään tärkeänä sille kuuluvan merivalvontatehtävän takia. Itämerellä liikkuu joka hetki useita tuhansia kauppaliikenteen aluksia sekä Suomeen että Ruotsiin. Ruotsin merivoimien komentajan  Jens Nykvistin  mielestä vilkas kuljetusreitti vaatii merivoimien läsnäoloa, mutta uhkakuvat ovat myös muuttuneet.
 – Tämänhetkisen hybridisodankäynnin taistelutekniikalla on uusia, normaalista poikkeavia mahdollisuuksia aiheuttaa vahinkoa. Meidän tehtävämme on löytää “trigger”, poikkeustilanteen käynnistäjä, Nykvist sanoo.
 Suomen ja Ruotsin tiivistynyt puolustusyhteistyö on merkinnyt käytännössä sitä, että merivoimat jakavat aiempaa enemmän tietoa keskenään. Maat myös harjoittelevat Ruotsin kaluston avulla yhteisissä sotaharjoituksissa sukellusvenejahtitilanteita.
 Sukellusveneiden etu on yksinkertainen: ne voivat toimia salassa sekä rauhan että sodan aikana. Niitä voi käyttää tiedusteluun, erikoisjoukkojen kuljetukseen, pintatorjuntaan tai miinoitukseen.
 Ruotsin merivoimien komentaja Jens Nykvist. Riikka Uosukainen / Yle
 Kalastaja havaitsi neuvostosukellusveneen
 Karlskronan rannikkomaisemat koristivat sanomalehtien etusivuja ympäri maailmaa lähes 40 vuotta sitten. Neuvostosukellusvene ajoi karille vain kymmenen kilometriä silloisesta Karlskronan sotilastelakasta ja laivastotukikohdasta. Karille karahtaneen sukellusveneen havaitsi alunperin paikallinen kalastaja.
 Ruotsissa rannikon asukkaiden sukellusvenehavainnot ovat sen jälkeen kuuluneet lähes jokavuotisiin mediailmiöihin. HMS Gotland-sukellusvenettä aikoinaan komentanut Jens Nykvist ei pane pahakseen ruotsalaisten innokkuutta.
 – Meidän kannaltamme on vain hyvä, että ihmiset ovat valppaita.
 Hän ei kuitenkaan halua vastata kysymykseen kuinka aktiivisesti Venäjän sukellusveneet liikkuvat Itämerellä tällä hetkellä.

Ruotsin Karlskronassa on maan salaisin telakka – uuden polven sukellusveneet valmistuvat lähivuosina