Summary: Helsingin keskustan keikkapaikkojen tarjonta kaventuu entisestään, kun Virgin Oil lopettaa vuodenvaihteessa ja The Circus sulkee ovensa ensi kesäkuussa.

Helsingin keskusta-alueen keikkapaikkojen tarjonta köyhtyy entisestään, kun 1 500 asiakaspaikan The Circus ja hieman pienempi Virgin Oil lopettavat. Aiheista uutisoivat  Helsingin Sanomat  ja  Soundi .
 Elävän musiikin yhdistyksen operoima Nosturi Telakkarannassa sulkee myös ovensa vuoden lopussa, ja Helsingin kaupungin nuorisopalvelun kulttuurikeskus Gloria lopetti toimintansa toukokuussa. Glorian toiminta jatkuu nyt Suvilahdessa Tiivistämössä.
 Muutokset kuuluvat kulttuurialaan kasvavassa kaupungissa, arvioi Helsingin kaupungin kulttuurijohtaja  Mari Männistö .
 – Kantakaupunkiin on syntynyt myös uusia pienempiä paikkoja, kuten G Live Lab Kampissa tai Kallion alueelle muodostunut musiikkikeskittymä. On luonnollista, että tapahtumien tarjonta ja kiinnostus erilaisia tapahtumia kohtaan muuttuu kaupungissa nopeastikin, Männistö kertoo.
 The Circus ei halunnut toteuttaa kallista remonttia
 The Circuksen kohdalla lopettamisen syynä on, ettei ravintola halua tehdä äänieristykseen vaadittavia usean miljoonan euron remontteja. Toiminta klubilla loppuu ensi kesänä.
 Arkadiankatu 4-6, jossa Circus sijaitsee, muuttuu yhä selkeämmin toimistotaloksi. Kiinteistön omistava Sponda valmistautuu Helsingin Sanomien mukaan siihen, että kiinteistön toimistoissa tullaan työskentelemään myös virka-ajan ulkopuolella. Tämän takia ravintolan äänieristykselle olisi täytynyt tehdä kallis remontti.
 Kaivopihalla sijaitsevan Virgin Oilin vuokrasopimus päättyy vuoden loppuun, eikä ravintolaan ole varattu keikkoja enää 14. joulukuuta eteenpäin. Ravintolaa operoiva SOK on kertonut musiikkilehti Soundille vuokrasopimuksen päättyvän, mutta ei ole kommentoinut asiaa muutoin.
 Hotelli Seurahuoneen ja Uuden Ylioppilastalon kiinteistöt omistava Helsingin Yliopiston Ylioppilaskunta suunnittelee Kaivopihan kortteliin uutta hotellia, joka yhdistää Seurahuoneen ja Uuden Ylioppilastalon tilat.
 Lue lisää: Helsingin yliopiston ylioppilaskunta osti Seurahuoneen talon – Ydinkeskustaan syntyy uusi iso hotelli
 Nosturin keikoille etsitään yhä uusia tiloja
 Elävän musiikin yhdistys tarjosi Nosturissa keikkojen lisäksi treenitiloja bändeille. Soittotilojen tarjonta on siirretty Roihupellon teollisuusalueelle, mutta uutta yhdistyksen havittelemaa keikkapaikkaa ei ole löytynyt.
 Kulttuurijohtaja Mari Männistön mukaan korvaavia tiloja Nosturille tuskin löytyy enää ennen sen sulkemista. Kaupunki jatkaa uusien tilojen etsimistä.

Helsingin keskustan keikkapaikat hupenevat – Nosturilla ei ole vieläkään korvaavaa tilaa


Oriveden opistolle on löytynyt ostaja. Kulttuuriosuuskunta Pro Orivesi ostaa opiston tilat Ahlmanin säätiöltä.
 Tilat ovat olleet tyhjillään reilun vuoden, sillä Oriveden opiston toiminta siirtyi Tampereelle kesäkuussa 2018.
 Kulttuuriosuuskunta haluaa pitää tilat kunnossa ja pyörittää orivesiläisiä hyödyttävää toimintaa. Nyt on jo tiedossa vuokralainen, joka pyörittäisi keittiö- ja majoitustoimintaa opiston tiloissa.
 Muussa toiminnassa kulttuuri on osuuskunnan hallituksen puheenjohtajan  Reijo Kahelinin  mukaan avainasemassa. Moni asia on vielä suunnitelmavaiheessa, eikä hän halua kertoa tarkemmin toiminnasta tai sen eri pyörittäjistä.
 – Entäpä jos herätämme henkiin Oriveden opistolla aikanaan pidetyt kuoro- ja yhtyelaulutapahtumat, musiikkileirit, myös kuvataidetoimintaa? Tarjoamme tiloja kuvataiteilijoille. Ateljeetilat ovat hyvät ja voi olla residenssejä. Toteutamme myös lyhytkursseja sekä tarjoamme tiloja muille, Kahelin kuvailee.
 Reijo Kahelin ja muut osuuskuntalaiset ovat Kahelinin mukaan valmiita tekemään paljon töitä toiminnan pyörittämiseksi. Antti Eintola / Yle
 Oriveden opistolla on yli 8000 neliötä rakennettua tilaa noin 3,5 hehtaarin tontilla.
 Osuuskunta aikoo kattaa ylläpitokulut vuokratuloilla. Rakennusten ylläpidon kustannusarviot vaihtelevat Kahelinin mukaan 80 000 ja 600 000 euron välillä.
 – Se on selvää, että osuuskunta ei tule tuottamaan ensimmäisinä vuosina voittoa. Jos voittoa tulee, se käytetään kiinteistöjen ja toiminnan kehittämiseen. Kyllähän ne ylläpitokustannukset ovat suuret, mutta on siihen mahdollisuuksiakin.
 Mitä mahdollisuuksia? Sen Kahelin lupaa kertoa vasta myöhemmin.
 Kulttuuripiireissä legendaarista mainetta niittäneessä Oriveden opistossa ovat aikanaan opiskelleet esimerkiksi  Päivi Alasalmi ,  Hannu Salama ,  Mari Mörö  ja  Saila Susiluoto .
 Sen siirtäminen Tampereelle sai aikaan kansanliikkeen.
 Lue lisää:
 Oriveden Opiston tiloille ei vain löydy käyttöä
 Oriveden Opiston tilat ja tontti myynnissä yhdellä eurolla
 Oriveden havittelema vanha opistorakennus on kohtuukunnossa
 Oriveden opisto siirtyy Tampereelle – syynä rahoitusleikkaukset
 Antti Eintola / Yle

Kulttuuriosuuskunta ostaa legendaarisen Oriveden opiston tilat – omistukseen tulee noin 8000 neliötä 3,5 hehtaarin tontilla


Summary: Ikonen siirtyy tehtävään Yle Urheilun tapahtumaurheilusta vastaavan toimituspäällikön paikalta.

Urheilun uutistoimintaa, viidet yleisurheilun arvokisat, mukaan lukien juuri päättyneet Dohan MM-kisat. Tällaisissa tehtävissä meritoitunut toimituspäällikkö astuu kanavajohtajan saappaisiin luottavaisin mielin.
 – On tässä tosiaan tullut kaikenlaisissa liemissä kiehuttua. Olen tehnyt näitä hommia jo yli 20 vuotta. Tämä on jälleen uusi haaste, johon tartun innoissani, mutta myös nöyrin mielin,  Sasha Ikonen  sanoo.
 TV2 on Suomen kolmanneksi katsotuin tv-kanava ja sen suosio on vakaalla pohjalla. Kanavan kivijalka on urheilu, joka on Ikosen osaamisen ydinaluetta. Toinen kanavan vahvoista "jaloista" on lastenohjelmat. Mitäpä olisi Suomi ilman Pikku Kakkosta ja television aamuohjelmia sarjoineen.
 – Urheilun määrää kanavalla ei oikein enää voi lisätä, muuten se muuttuisi kokonaan urheilukanavaksi, eikä se tietenkään ole tarkoitus.
 – Näen, että meillä on vahva urheiluviikonloppu, joka alkaa jo torstaina. Sen mukaan hahmotetaan sitten koko muuta ohjelmistoa, Ikonen kertoo.
 Urheilun myötä TV2 on saanut jotain, mitä kaikki suomalaiset mediat halajavat. Siitä on tullut nuorten kanava. TV2 oli vuonna 2018 katsotuin televisiokanava alle 45-vuotiaiden ryhmässä.
 Lisää yhtä tunnettuja ohjelmia kuin Sohvaperunat
 Urheilu on siinä mielessä oikullista ohjelmatoiminnan kannalta, että lähetykset ovat kiinni siitä, mihin tapahtumiin yhtiöllä on oikeudet. Tällä hetkellä asiat ovat hyvin, mutta aina kaikki halutut tapahtumat eivät ole Yleisradionkaan ulottuvilla.
 Sasha Ikonen toivoisi urheilun kylkeen kanavalle lisää tunnettuja tuotteita, kuten suosikkiohjelma Sohvaperunat jo on. Sohvisten lempeä huumori tavoittaa osin samoja katsojia kuin urheilu, mutta tuo mukanaan myös muita.
 Ylen televisiokanavia on kritisoitu siitä, että ne ovat lähteneet mukaan kilpailemaan katsojista viihteen avulla. Ikosen mielestä viihteelle on sijansa.
 – Meillä on asiapitoinen TV1 ja sivistävä, kultturelli Teema Fem. TV2 voi hyvin olla alusta viihteelle, jota sitäkin on monenlaista. Monilla kaupallisilla kanavilla näkee formaatteja, jotka eivät millään kriteereillä voisi olla osa Ylen ohjelmistoa. Meidän täytyy kehittää omia vahvoja brändejämme
 Sasha Ikonen aloitti tv-uransa MTV3:ssa, jossa hän eteni toimittajasta suurten urheilusisältöjen vastuutuottajaksi. Ylessä Ikonen on vetänyt toimituspäällikkönä sekä urheilun uutistoimintaa että tapahtumalähetyksiäkin.
 TV2:n kanavajohtajuutta on hoidettu viime kuukaudet useamman eri henkilön toimesta. Edellinen kanavapäällikkö  Riku Saaranluoma  siirtyi esitysoikeuksien ja kumppanuuksien päälliköksi Urheilu ja tapahtumat -yksikköön.

Sasha Ikosesta Yle TV2:n kanavapäällikkö – “Kakkosella on vahvat perinteet ja paljon nuorta yleisöä, mikäs sen parempi yhdistelmä”


Laivojen suunnitteluun erikoistunut turkulainen Deltamarin on solminut suunnittelusopimuksen Rauman telakan kanssa.
 Rauma Marine Constructionin kanssa tehty sopimus koskee telakalla rakennettavan Tallinkin shuttle-aluksen suunnittelua. Alus tulee liikennöimään Helsingin ja Tallinnan välillä.
 Deltamarin suunnittelee alukseen runko-, koneisto ja sähköjärjestelmiin liittyvää tekniikkaa.  RMC kertoi aikaisemmin  ostavansa myös Meyer Turun telakalta alukseen liittyvää suunnittelua, koska aluksen sisaralus on rakennettu Turussa.
 Sopimuksen arvo on Deltamarinin mukaan noin 7,5 miljoonaa euroa.
 Rauman telakka luovuttaa aluksen Tallinkille vuonna 2022. Sopimus aluksen rakentamisesta tehtiin aikaisemmin keväällä. Tilauksen arvo on 250 miljoonaa euroa ja sen työllisyysvaikutus Rauman telakalle on yli 1 500 henkilötyövuotta.
 Yhteistyösopimus ei ole ensimmäinen laatuaan. Deltamarin tekee suunnittelutyötä myös RMC:lle Kvarken Link -yhtiön Vaasa-Umeå-lautasta. Lautan on tarkoitus valmistua vuonna 2021.
 Lue lisää:
 Deltamarinille miljoonasopimus Rauman telakalla rakentuvan uuden autolautan suunnittelusta
 Rauman ja Turun telakat tekevät yhteistyötä – RMC osti Meyerilta Tallink-laivan suunnitteluaineiston
 Rauman telakan isolle tilaukselle sinetti – Tallinkille uusi matkustaja-autolautta

Deltamarin ja Rauman telakka yhteistyöhön Tallinkin uudesta aluksesta – sopimus miljoonien eurojen arvoinen


Summary: Monissa suomalaisissa yrityksissä on vähennetty esimiehiä ja lisätty työntekijöiden vastuuta. Asiantuntijoiden mukaan johtajia tarvittaisiin valmentajiksi.

Kansainvälisessä yrityksessä työskentelevän  Maria Luukkaisen  ei tarvitse aprikoida pomon ovelle menoa. Hän voi koputtaa viereisen huoneen oveen ja käydä heti kertomassa makustelemansa idean vaikkapa kirjanpidon kehittämiseen liittyen.
 Esimies varaa oveen koputtaneelle aikaansa ja ottaa kaikki ajatukset vastaan, sekä hyvät että ne hieman huonommat. Päällikkö pystyy kuuntelemaan alaisiaan, sillä tiimissä on hänen lisäkseen vain kourallinen ihmisiä.
 – Minua motivoi se, että saan omat ajatukseni kuuluville. Jos päätämme toteuttaa ehdotukseni, tämä tapahtuu todella nopeasti, ja ideat saadaan heti käytäntöön, Luukkainen kertoo.
 Luukkaisen työpaikassa iLOQissa pidetään pomoista kiinni, vaikka Ylen haastattelemien asiantuntijoiden mukaan moni suuri firma vähentää nykyään keskijohtoa.
 – Uskomme, että esimiehiä tarvitaan edelleen, vahvastikin, iLOQin henkilöstöjohtaja  Minna Tuomikoski  sanoo.
 Lukitusyritys ILOQ:ssa joka kuudes työntekijä on johtoporrasta: Yrityksellä on 116 työntekijää, joista esimiehiä on parikymmentä. Yhdessä tiimissä työskentelee keskimäärin viidestä kymmeneen alaista.
 Suomessa vielä perinteinen tapa johtaa
 Asiantuntijayrityksissä työntekijöiden itseohjautuvuus näyttää olevan päivän sana. Johtajilta odotetaan tukevaa, ei määräävää otetta.  Äärimmäistä esimerkkiä edustavat Suomessa eräät it-firmat , joissa työskennellään täysin ilman lähiesimiehiä. Myös esimerkiksi Helsingin keskustakirjasto Oodissa kirjastonhoitajilla ja muilla työntekijöillä  on poikkeuksellisen paljon valtaa  (HS).
 Oululaisen lukitusyrityksen ratkaisu onkin vain osa sitä johtamisen kirjoa, joka maassamme tällä hetkellä on. Yrityksissä on tällä hetkellä useita johtamistapoja, sanoo Oulun yliopiston kauppakorkeakoulun professori  Vesa Puhakka .
 Nyt eletään johtajuuden murroskautta yhteiskunnan jatkuvien muutosten keskellä ja teknologian kehittyessä yhä kiihtyvää tahtia. Vaikka käskyttävä johtamistapa on pikku hiljaa väistymässä, pomoja tarvitaan edelleenkin: antamaan työn suuntaviivat ja tavoitteet.
 – Minun mielestäni on ongelmallista sanoa, että tulevaisuudessa ei tarvita johtajia. Itsensä johtaminen on tärkeässä roolissa, mutta johtajia tarvitaan aina, sanoo pitkän linjan HR-asiantuntijan  Marjut Kumpulampi-Santos  konsulttiyritys Korn Ferrystä.
 Käskyttämisestä kohti robottien johtamista Erilaisia johtamistyylejä voidaan ajatella olevan kuusi. Tyylit ovat käytössä yleensä yhdistelmänä. Suomalainen johtamistapa on ollut pitkään peräisin 1930–1940-luvuilta. Sen perustana ovat olleet määräävä ja tahdittava johtamistyyli. Sama tapaa käytetään osin edelleenkin. Nykyään pyritään painottamaan keskustelevia johtamistyylejä. Ne ovat visionäärinen, osallistava ja valmentava johtaminen. Lisäksi oma johtamistyylinsä on ihmiskeskeinen johtaminen. Keskustelevia johtamistyylejä otettiin käyttöön jo it-teknologian murrosvaiheessa, pääosin 2000-luvulla. Nyt johtajuudessa halutaan korostaa työntekijöiden itseohjautuvuutta. Tulevaisuudessa johtajuus nähdään työntekijöille annettavana palveluna. Älyteknologian lisääntyessä johdettavat voivat olla myös robotteja. LÄHTEET: Korn Ferryn  intenetsivut ja asiantuntija Marjut Kumpulampi-Santos,  Riitta Bekkhusin väitöskirja  ja Frederic Laloux: Reinventing Organisation
 Lukkoyrityksessä halutaan olla mukana johtamistapojen kehityksessä. Keskijohdon runsas läsnäolo ei tarkoita sitä, että työntekijöitä käskytettäisiin. Päinvastoin, pienessä tiimissä esimies kuulee työntekijän äänen, koska tuntee hänet paremmin. Esimiehen tehtävänä on lisätä rohkeutta puhua.
 – Kun voi olla oma itsensä porukassa, syntyy ideoita ja innovaatioita. Tällaisen ilmapiirin synnyttämiseksi tarvitaan esimiehiä, Minna Tuomikoski iLOQista kertoo.
 Haastattelemamme asiantuntijat kertovat suunnan olevan, että johtajia tarvitaan työntekijän valmentajaksi ja kannustajaksi. Näitä sanoja käytetään myös iLOQissa kuvailemaan johtajia ja esimiehiä.
 Pomo tukee myös myllerryksessä
 Professori Vesa Puhakan mukaan yhä useammin asiantuntijaorganisaation johtaja on työntekijän tukena, kun maailma ympärillä on monimutkainen, jatkuvasti muuttuva ja vaikeasti ennustettavissa.
 – Varsinkin tietotyössä erilaiset tunteet ja tuntemukset ovat yhä enemmän läsnä.
 Esimiehiltä odotetaan enemmän ihmisten kuin asioiden johtamista. Asiantuntijat voivat tehdä työnsä hyvin itsenäisesti, mutta menestyvä johtaja antaa työlle merkityksen, johtamisen konsultti Marjut Kumpulampi-Santos kertoo.
 – Tämä pätee myös tuotannon puolella. Kun työn tekemiselle antaa merkityksellisyyttä, se tuo itseohjautuvuutta.
 Työelämän suuri muutos on myös se, että asiantuntija voi tehdä osin esimiehen tehtäviä. Tai esimies voi hypätä asiantuntijan rooliin, vaikkapa silloin, kun suuren yrityksen eri osat tekevät samaa projektia yhdessä.
 Tällaisessa asetelmassa johtajia helposti karsitaan ja johdettavat ryhmät voivat olla suuria. Tuolloin ihmisten kehittämisestä ja valmennuksesta on pidettävä erityistä huolta.
 Missä hyvä johtaminen näkyy?
 Yleensäyritys on valinnut tämän hetken johtamistapansa sen mukaan, mikä sen toiminnalle ja työntekijöille on parasta. Johtajuuden onnistumista voidaan mitata monella tavalla. Keinoja voivat olla muun muassa henkilöstökysely ja henkilöstön vaihtuvuuden seuraaminen, kertoo johtamista tutkinut yliopettaja  Tiina Gallén  Oulun ammattikorkeakoulusta.
 ILOQissa perustellaan heidän johtajajärjestelynsä toimivuutta lähinnä henkilöstökyselyjen tuloksilla. Viimeisimmässä kartoituksessa työntekijät totesivat, että johtoa on helppo lähestyä, esimieheen on helppo luottaa ja hän antaa riittävästi vastuuta.
 – Minulle sopii pieni tiimi, sillä se on tukena ja helposti lähestyttävä, financial accountant Maria Luukkainen miettii työnsä hyviä puolia.
 Mekaniikkasuunnittelija Riku Lambackan tiimissä keskustellaan työstä usein ja ratkaisuja tuotekehityksen ongelmiin etsitään tarvittaessa vaikka henkilöstöä kouluttamalla.
 – Väittäisin, että pienessä tiimissä tieto välittyy ja se toimii paremmin kuin suuri.
 Pelkästään henkilöstökysely ei välttämättä kerro kaikkea. Näkemyksiä johtamisesta voidaan kysyä myös sidosryhmiltä, kuten yhteistyökumppaneilta ja asiakkailta, Tiina Gallén kertoo.
 Tutkimuksissa on huomattu, että hyvä johtaminen näkyy myös yrityksen taloudellisessa tuloksessa ja kannattavuudessa. Esimerkiksi iLOQilla tilinpäätösluvut näyttävät, että toiminnasta viivan alle jääneet eurot ovat neljänä viime vuonna olleet vahvasti plussan puolella.
 Erilaisia johtamistyylejä joka tapauksessa tarvitaan, sillä myös käskyttävällä johtamistavalla voi joskus olla paikkansa esimerkiksi kriisitilanteessa. Vaikka joustavampaan johtamismalliin mennäänkin, ei ole vielä pystytty aukottomasti osoittamaan, ettei esimiehiä tarvittaisi, sanoo Korn Ferryn Marjut Kumpulampi-Santos.
 Jutun lähteenä on käytetty myös puhelinkeskustelua rekrytointiyritys Mercuri Urvalin senior consultant Sanna Aikion kanssa.
 Lue seuraavaksi:
 Esimiehet eivät välttämättä tiedä, mitä alaiset tekevät työkseen – Nämä itsensäjohtamisen taidot sinun kannattaa ainakin hallita
 Uutta tietoa johtamisesta: Hyvä pomo antaa palautetta muustakin kuin työn tuotoksista – ”Sinä olet se liima, joka pitää tiimin yhdessä”
 Kaipaatko sinä pomoa työssäsi? Aiheesta voi keskustella kello 22:een saakka.

Töissä syntyy parempia ideoita, kun esimies on koko ajan läsnä – näin ajattelee oululaisyritys, jossa ei uskota pomottomaan työelämään


Summary: 27-vuotias mies tappoi keskiviikkona kaksi ihmistä synagogan edustalla Hallessa itäisessä Saksassa.

Saksassa Hallen kaupungissa tehdyn synagoga-iskun epäilty on tunnustanut tekonsa, syyttäjänviranomaiset kertovat.
 Mies on myöntänyt, että veritekoa motivoi antisemitismi ja äärioikeistolainen ääriajattelu.
 27-vuotias mies ampui kaksi ihmistä synagogan edustalla itäisessä Hallen kaupungissa keskiviikkona. Mies oli yrittänyt tunkeutua synagogaan muttei onnistunut aikeissaan. Poliisi otti miehen kiinni laukaustenvaihdon jälkeen.
 Äitinsä luona asuneen miehen on kerrottu viettäneen eristäytynyttä elämää ja käyttäneen paljon aikaa tietokoneellaan.
 Hän kuvasi hyökkäyksensä ja lähetti sen suorana verkossa. Hänen myös julkaisi verkossa äärioikeistolaisen ja rasistisen manifestin, joka oli täynnä viittauksia hänen käyttämiinsä verkkoyhteisöihin.
 Miehen uskotaan toimineen yksin, mutta rikostutkijat selvittävät vielä, oliko hyökkäyksen suunnitteluun ja toteutukseen sekaantunut tekijän lisäksi muita henkilöitä ja tiesikö joku hänen aikeistaan etukäteen.
 Aiheesta aiemmin:
 Syyttäjä: Hallen synagogaiskun tekijä suunnitteli joukkomurhaa – autossa neljä kiloa räjähteitä 10.10.2019
 Saksan synagogaiskijä julkaisi teostaan videon – iskua ennakoitiin jo viikko sitten juutalaisvastaisessa manifestissa 10.10.2019
 Saksassa hyökättiin synagogaa vastaa, poliisi: akuutti vaara on ohi 9.10.2019
 Aiheesta muualla:
 ARD:  Stephan B. gesteht Terrorangriff  11.10.2019
 Der Spiegel:  Attentäter von Halle gesteht Tat und bestätigt rechtsextremistisches Motiv  11.10.2019

Saksan synagoga-iskijä tunnusti – Motiiveina äärioikeistolaisuus ja juutalaisvastaisuus


Summary: Avointen ruokailuiden viikko avaa kouluruokaloiden ovet Kannuksessa.

– Kouluruoka on pahaa ja perunatkin ovat kumisia!
 Tällaisia kommentteja voi kuulla perheissä, varsinkin jos jälkikasvu on teini-iässä.
 Samoja ajatuksia voivat pyöritellä päässään myös perheen aikuiset. Heillä kun omat kokemukset 20-30 vuoden takaa voivat olla huonoja. Puhutaan limamakaroneista ja pakkoruokailusta, kun "lautanen piti syödä tyhjäksi".
 Näitä mielikuvia vastaan on lähdetty taistelemaan Kannuksessa. Kannuksen kaupungin ruoka- ja puhdistuspalvelupäällikkö  Sirpa Maliniemellä  on kunnianhimoinen ajatus:
 – Minusta olisi ihanaa, että kun oppilaat siirtyvät täältä toiselta asteelta vaikka ammattikorkeakouluun, yliopistoon ja maailmalle, he muistelisivat, että meidän ruokamme oli todella hyvää.
 Ne lapsuuden perunat
 Kotien mahdollisesti virheellisiä mielikuvia vastaan on lähdetty taistelemaan kutsumalla aikuiset syömään kouluruokaa. Avoimen ruokailun viikkoa on vietetty nyt viikolla 41.
 Kannuslainen  Pekka Rossi  otti tilaisuudesta vaarin ja lähti ekaluokkalaisen Venlan kouluun syömään. Ruokalistalla oli kinkkukiusausta.
 – Oikein hyvää ruokaa! Tämä on ihan perusruokaa, josta itse ainakin tykkään.
 Ruoka maistui myös Takalon koulua käyvälle  Venla -tyttärelle, joka isän mukaankin syö kyllä yleensä kaikenlaisia ruokia reippaasti.
 Kannuksen ruokapalveluista vastaava Sirpa Maliniemi tutkii palautepönttöä, johon oppilaat ja kouluruokaa maistelevat aikuiset ovat jättäneet palautetta. Kalle Niskala / Yle
 Myös  Heli Tuorila  käytti hyväkseen tilaisuutta tutustua lasten kouluruokaan. Listalla ollut broileripaella maistui.
 – Oli herkullista ja salaattipöytä oli tosi monipuolinen. Omasta lapsuudesta muistan huonot perunat, jotka mielellään jätti syömättä. Muuten kouluruuasta on hyvät muistot. Omat lapset yleensä kiittelevät kouluruokaa, Tuorila sanoo.
 Suomalaisen ruokakulttuurin edistämissäätiö ELO  on suositellut kouluruoka-tasting -tilaisuuksien järjestämistä oppilaiden vanhemmille.
 Helsingin kaupunki järjesti  Kouluruokapäivän  viimeksi syksyllä 2018. Silloin kouluruokailun periaatteita avattiin esimerkiksi aikuisille.
 Entä jos toteutetaan toiveet?
 Pelkkä kouluruokalan ovien avaaminen ei muuta mielikuvaa, jos itse ruoka ei ole maukasta.
 Kannuksessa on yritetty miettiä, miten kouluruoka saataisiin parhaiten maistumaan oppilaille. Yksi keino saattaisi olla ruokatoiveiden noudattaminen.
 Ruoka- ja puhdistuspalvelupäällikkö Sirpa Maliniemi ei kuitenkaan lähde sille linjalle, sillä kouluruokailun on noudatettava  kansallisia suosituksia .
 – Oppilaat toivovat nugetteja, roskaruokaa ja tortilloja lisää. Kouluruokasuosituksen mukaan koululla ei kuitenkaan saisi olla leivitettyjä tuotteita, joten nugetit lähtivät ruokalistalta. Niitä voidaan tarjoilla ehkä kerran-kaksi vuodessa.
 Avoimen ruokailun viikolla on esillä palautelaatikoita, joihin lounastajat voivat laittaa kommentteja ja toiveita. Muutamissa toivelapuissa haluttiin ruokaan lisää mausteita. Mausteet ovat myös hankala kysymys.
 – Tämä on ikuisuuskysymys. Toisten mielestä maustetaan liikaa ja toisten mielestä liian vähän. Tilanteen voi ratkaista lisämausteilla, joita jokainen voi käyttää toiveensa mukaan.
 Laatu ja vaihtoehdot maksavat
 Kouluruokailun taustalla on myös arvokysymyksiä. Kunnissa tuskaillaan rahapulassa, mutta Kannuksessa ei haluta, että säästöt osuvat kouluruokaan ja sen raaka-aineisiin.
 – Kyllähän hinta ja laatu ainakin raaka-aineissa kulkevat käsi kädessä. Me satsaamme tasokkaisiin raaka-aineisiin, eikä tavoite ole esimerkiksi, että aterian raaka-aineiden pitäisi maksaa vaikka kahdeksankymmentä senttiä.
 Kouluruokailussa noudatetaan valtakunnallisia suosituksia, joiden viesti on, että kasvisruuan osuutta tulisi lisätä.
 – Nyt kasvisruokaa tarjotaan kerran viikossa. Lisää pitäisi saada ruokalistalle. Kuitenkin se, että joka päivä kaikkien ruokailijoiden valittavana olisi myös kasvisvaihtoehto, vaatisi meiltä nykyistä enemmän resursseja, miettii Maliniemi.
 Kasvisvaihtoehtojen määrän lisääminen tarkoittaisi keskuskeittiölle lisähenkilökunnan tarvetta. Arkipäivien 1100 ateriaa pitäisi koota kahdesta eri ruuasta, tavallisesta ja kasvisvaihtoehdosta. Lisäksi tarjoilupöydissä pitäisi olla nykyistä enemmän tilaa.
 Huolena on myös, että jos vaihtoehdot lisääntyvät, ruokahävikki kasvaa.
 Ruokailijoilta kiitosta saanut kinkkukiusaus on Kannuksessa valmistettu niin, että nesteenä on kasvispohjainen kermavalmiste. Kalle Niskala / Yle
 Salaattia ja kasvisruokaa, mutta kuinka usein?
 Kannuksen kouluruokaa maistelleet aikuiset sekä kouluruokailun veteraanit eli koululaiset ovat kiitelleet tapaa, jolla salaatti tarjoillaan. Salaatti ja eri lisukkeet ovat eri osastoissa, joista jokainen voi valita lautaselleen haluamansa.
 – Täällä on paljon salaattivaihtoehtoja ja erilaisia leipiä. Minä valitsen salaattipöydästä aina mieluisat osat. Minusta näyttää, että se toimii muillekin hyvin, koska tuntuu että kaikki ottavat sieltä jotain, kiittelee lukion ensimmäisellä luokalla opiskeleva  Tinka Pelttari . Hän syö kasvisruokaa, jota erityisruokavaliota noudattavalle on aina tarjolla.
 Salaattia kuluu Kannuksen kouluruokailussa nykyään aiempaa enemmän, kun salaatin eri ainesosat ovat erillisissä tarjoiluastioissa. Uudistus toteutettiin viime vuonna. Kalle Niskala / Yle
 Lukion ensimmäisellä luokalla opiskeleva  Iita Nybacka  kommentoi, että kinkkukiusaus oli herkullista. Hänen lautasellaan oli tällä kertaa myös raejuustoa ja persikkaa.
 – On kiva, että salaatin voi valita, eikä se ole sekotettuna.
 Ruokapalveluista vastaava Sirpa Maliniemi on myös huomannut, että eri astioista tarjottava salaatti kelpaa entistä paremmin oppilaille. Se helpottaa myös allergikkoja, jotka voivat valita itselleen sopivat lisukkeet.
 – Yleensäkin ruokaa on tänä vuonna mennyt aiempaa paremmin. Yläkoulusta tai lukiosta ei ole lähdetty ostamaan välipalaa yhtä paljon kuin ennen, mikä on pääasia. On tärkeää, että valmistettu ruoka syödään, eikä se päädy jätteisiin.

Ekaluokkalainen Venla Rossi sai isänsä lounaskaveriksi kouluun – ruoka sai kiitosta niin koululaisilta kuin vanhemmilta


Summary: Presidentti ja hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta (TP-UTVA) keskustelivat Turkin sotatoimista Syyriassa.

Ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta

Suomi katsoo, että Syyrian konfliktiin ei ole löydettävissä sotilaallista ratkaisua.
 Presidentti  Sauli Niinistö  ja hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta käsittelivät Turkin tilannetta kokouksessaan perjantaina.
 Presidentti ei kommentoinut tapaamisen antia tiedotusvälineille, mutta valtioneuvon tiedotteessa TP-UTVAN tapaamisesta todetaan, että Suomi on vaatinut Turkkia lopettamaan  sotilastoimensa .
 – Alueen humanitaarinen tilanne herättää huolta. Valtioneuvosto ei myönnä uusia asevientilupia Turkkiin tai muihin sotaa käyviin maihin, tiedotteessa todetaan.
 Presidentti ja ministerivaliokunta keskustelivat lisäksi ulko- ja turvallisuuspoliittisen selonteon valmistelusta.
 Presidentti Niinistö tuomitsi Turkin sotatoimet jo  eilen Ylen haastattelussa .
 Presidentti tapasi puolueiden johtajat
 Niinistö tapasi aamupäivällä kaikkien puolueiden puheenjohtajat presidentinlinnassa. Keskustan  Katri Kulmuni  ja RKP:n  Anna-Maja Henriksson  eivät halunneet kertoa tarkemmin tapaamisen sisällöstä Ylen kysyessä asiasta.
 Sen jälkeen Niinistö saapui tasavallan presidentin esittelyyn valtioneuvoston linnaan, jossa myös hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittisen ministerivaliokunta (TP-UTVA) kokoontui presidentin johdolla.
 Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti   antoi torstaina ratkaisunsa , jonka mukaan perus- ja ihmisoikeudet puoltavat sitä, että hallitus pyrkisi kotiuttamaan ainakin lapset al-Holin leiriltä Koillis-Syyriasta.
 Leirillä pidetään Isis-terroristijärjestön perheenjäseniä ja siellä on kymmeniä suomalaisia naisia ja heiä lapsiaan.
 Toisaalta Pöysti totesi, että hallitus on toiminut tähän mennessä lain mukaisesti ja joutuu jatkossakin käytännössä mukautumaan "Syyriassa olevan leirin hallinnoijien tai mahdollisten muiden toimijoiden asettamiin ehtoihin".
 Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.)  arvioi torstaina , että turvattomuus on lisääntynyt al-Holin leirillä Turkin eilen aloittaman hyökkäyksen seurauksena.

Presidentti ja hallitus: Syyrian konfliktiin ei ole löydettävissä sotilaallista ratkaisua – "Valtioneuvosto ei myönnä uusia asevientilupia Turkkiin"


Summary: Maalinvalmistaja Teknos on mukana kehittämässä biopohjaista paperipulloa yhdessä Coca-Colan, Carlsbergin, L'Orealin ja Absolutin kanssa.

Maalien, lakan, painovärien yms. valmistus

Maailma hukkuu muoviin. Valtamerten jätepyörteet ovat järjettömän suuria, eikä kukaan tunnu voivan asialle juuri mitään. Muoviroska lisääntyy valtavalla vauhdilla, vaikka ympäristön likaantuminen on noussut lähes koko maailmaa huolettavaksi aiheeksi. Mikä neuvoksi?
 Tanskalainen startup-yritys ei jahkaile, vaan aikoo laittaa tulevaisuudessa limsat ja oluet muovin sijasta paperipulloon. Ja täysin biopohjaiseen pulloon. Mistä on kyse?
 – Heillä on visio saada markkinoille täysin biohajoava paperipullo. Tuotteen kehitystyö alkoi viitisen vuotta sitten, ja me lähdimme mukaan viime vuonna. Matka on alkanut, Teknoksen innovaatiopäällikkö  Tuomas Aspiala  selvittää.
 – Voi olla, että menee useampi vuosi ennen kuin jokaisessa jääkaapissa on paperipullo, Aspiala myöntää.
 Teknoksen innovaatiopäällikön Tuomas Aspialan mukaan muovin käyttöä pakkauksissa voidaan vähentää.  Jussi Koivunoro / Yle
 Mikä tahansa paperista tehty pakkaus – kuten paperipullo – tarvitsee aina suojakseen pinnoitteen sekä sisäpuolelle että ulkopuolelle. Ja tähän tarvitaan Teknoksen osaamista.
 – Perinteisesti pinnoitus on tehty muovikalvojen avulla. Nyt näistä kalvoista pyritään pääsemään eroon uusien keksintöjen avulla. Tätä kehitystyötä me olemme tehneet jo pitkään, Aspiala kertoo.
 Lue alla olevasta artikkelista lisää erilaisista uusista keksinnöistä, joiden avulla muovia yritetään korvata:
 Hyvästit muoville? Suomalaistutkijat loivat hämähäkkisilkistä ja selluloosasta jäykän ja sitkeän materiaalin, joka hajoaa luonnossa
  Tunnetut brändit pioneereina
 Maaliyhtiö Teknoksen tavoin monet tunnetut kansainväliset yritykset ovat lähteneet mukaan tanskalaisen paperipulloyritys Paboconin kierrätyspullohankkeeseen. Mukana ovat muun muassa sellaiset tunnetut nimet kuten Coca-Cola, Carlsberg ja L'Oreal.
 Lopullisena tavoitteena on siis kehittää ja valmistaa täysin kierrätettävä, biopohjainen pullo muun muassa virvoitusjuomateollisuuden käyttöön. Tuomas Aspiala huomauttaa, että ilman suuria firmoja ja brändejä paperipulloihme ei olisi mahdollista.
 Pullon raaka-aineena käytetään kestävästi tuotettua paperimateriaalia. Teknos
 Hanke on esimerkki siitä, miten pakkausteollisuus etsii yhä hanakammin ympäristöystävällisiä ja kestäviä ratkaisuja, joilla korvataan perinteisiä muovipakkauksia tai vähennetään muovia pakkauksissa.
 Puun merkitys raaka-aineena kasvaakin jatkuvasti, ja uusia keksintöjä putkahtaa ilmoille tuon tuosta. Myös paperipullohanke on pitkä projekti, joka vaatii vielä paljon kehitystyötä. Paboconin keksintöä esiteltiin perjantaina Kööpenhaminassa.
 Muovia voidaan vähentää
 Kierrätettävästä paperipullosta on tarkoitus tehdä sellainen, että se sopii sekä hiilihapottomille että hiilihapollisille juomille. Lisäksi uutta teknologiaa voidaan käyttää kosmetiikalle ja muille nesteille.
 – Elintarvikkeiden pakkaamiseen käytetty paperi ja pahvi päällystetään tavallisesti ohuella muovikalvolla, mutta muovin vähentämiseen on olemassa vaihtoehto. Tietynlainen vesipohjainen pinnoite estää veden tai rasvan imeytymisen ja soveltuu erinomaisesti myös elintarvikekäyttöön, innovaatiopäällikkö Aspiala selvittää.
 Nyt Tanskassa esitelty, niin sanottu ensimmäisen sukupolven paperipullo valmistetaan kestävästi tuotetusta paperimateriaalista, joka on pinnoitettu Teknoksen suojapinnoitteella. Tuotteen kehitystyö jatkuu.
 Projekti etenee siten, että seuraavaksi siirrytään täysin kierrätettävään pulloratkaisuun. Pitkällä aikavälillä tavoite on siis valmistaa täysin biopohjainen paperipullo.
 Ruotsalainen metsäyhtiö takana
 Maalifirma Teknos on mukana hankkeessa muun muassa siksi, että se on jo pitkään kehittänyt pinnoitteita myös pakkausalan käyttöön.
 Teknoksen työntekijöistä yli kymmenen prosenttia eli pari sataa ihmistä työskentelee tuotekehityksen parissa. Teknoksen liikevaihto on noin 400 miljoonaa euroa ja työntekijöitä on 1 700.
 Tanskalaisen paperipulloyrityksen Paboconin takana ovat puolestaan ruotsalainen, pakkauspapereita valmistava metsäyhtiö Billerud-Korsnäs ja itävaltalainen muovipulloyhtiö ALPLA.
 Lue myös :
 Tyynenmeren jätepyörre jopa 16 kertaa isompi kuin on luultu – Suursiivous alkaa ensi kesänä
 Uusi ratkaisu maailmaa piinaavaan muoviroskaongelmaan? Neste haluaa tehdä kodin muovijätteistä polttoaineita autojen tankkeihin
 Takana hullu muovivuosi – Hukummeko muoviin vai voisiko muovi olla myös ystävämme? Maija Pohjakallio yrittää ratkaista maailmanlaajuisia muoviongelmia
 Muovi mietityttää, mutta sen kierrättäminen takkuaa: Yksi syy on liian kaukana olevat kierrätyspisteet – katso täältä lähimmät pisteesi

Täysin kierrätettävästä paperipullosta voi tulla totta – suomalainen maalifirma Teknos lähti kampittamaan muoviongelmaa Coca–Colan kanssa


Summary: Lakimiesliitto kiirehtii muun muassa tuomareihin, syyttäjiin ja poliiseihin kohdistuvan maalittamisen kriminalisointia.

Käräjätuomari  Paula Virrankoskea  on uhattu hirttämisellä, hänen osoitetietojaan on urkittu ja häntä on solvattu sosiaalisessa mediassa muun muassa lahtariämmäksi ja natsisiaksi.
 Virrankoski on myös Varsinais-Suomen käräjäoikeuden työsuojelupäällikkö, joten hänen tietoonsa tulee koko ajan ilmoituksia tilanteista, joissa on väkivallan uhkaa.
 “Tullaan järeillä aseilla istuntoon ja pannaan paikat matalaksi.” “Tiedän, missä koulussa sun lapset käy.” “Raiskaan sun lapsen.”
 Maalittaminen Lakimiesliitto tarkoittaa maalittamisella järjestelmällistä toimintaa, jossa kohteeksi otetusta henkilöstä tai hänen läheisistään kaivetaan tietoja eri lähteistä. Tietojen epäasiallisella käytöllä pyritään vaikuttamaan henkilön toimintaan.
 Virrankoski sanoo, että on paljon on ihmisiä, jotka pyrkivät ottamaan yhteyttä tuomareihin ja vaikuttamaan asiansa käsittelyyn. Epäasiallisia yhteydenottoja vireillä olevissa asioissa tulee puhelimella ja sähköpostilla. Lisäksi sosiaalisessa mediassa pyritään vaikuttamaan.
 – Sosiaalinen media on laaja suo. Ei voi tietää, kuka viestejä lähettää. Maalittaminen on rankkaa vaikuttamista lainkäyttöön, se on pelottavaa.
 “Maalittaminen on tullut jäädäkseen”
 Virrankoski huomauttaa, että tuomarin on ratkaistava jokainen juttu, joka tulee pöydälle. Päätösten kirjoittaminen on puhdasta lain soveltamista eivätkä tuomarit itse "keksi mitään", korostaa hän.
 – Maalittaminen on ilmiö, joka on tullut jäädäkseen. En usko, että se mihinkään häipyy. Jos sille ei tehdä jotakin, niin se tulee vain pahenemaan ja lisääntymään.
 – Mikä on se viimeinen pisara, joka vaaditaan, että asialle tehdään jotakin? Pitääkö tapahtua jotakin todella vakavaa ennen kuin aletaan miettiä näitä asioita?
 Virrankoski sanoo, että koskaan ei voi tietää, mikä käynnistää häirinnän. Hän ottaa kaikki uhkaukset vakavasti.
 Virrankoskea hirttotuomiolla uhannut tuomittiin vankeusrangaistukseen. Virrankosken osoitetietoja urkkinut henkilö surmasi pari vuotta myöhemmin poliisin.
 Tuomareiden maalittamisesta voit lukea lisää tästä jutusta:
 Ulostetta ja tuhkaa postipaketissa kotiin – Tuomareiden häirintä ja painostaminen on koventunut
 Lakimiesliitto haluaa kiireellisiä toimia
 Lakimiesliiton hallituksen puheenjohtaja  Antero Rytkölä  on huolissaan maalittamisen kohteeksi joutuvien jaksamisesta ja viranomaisten toiminnan uskottavuudesta.
 Lakimiesliitto kiirehtiikin Lakimiespäivillä Helsingissä maalittamisen säätämistä rangaistavaksi teoksi.
 Oikeusministeriölle on tehty jo kaksi esitystä lainsäädännön muuttamiseksi, mutta asia ei ole edennyt. Oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.)  ei ole ottanut kantaa  mahdollisiin lakimuutoksiin.
 Maalittamisen kohteeksi ovat joutuneet tuomareiden lisäksi muun muassa poliisit ja syyttäjät.
 – Nimeäni on levitetty netin keskustelupalstoilla ja ihmisiä on pyydetty kertomaan ja levittämään minua koskevaa tietoa. Kanssani käytyjä puhelinkeskusteluja on striimattu Youtubeen, kertoo aluesyyttäjä Heikki Stenius omista kokemuksistaan.
 – Minusta on myös kirjoitettu halventavaan tyyliin keskustelupalstoilla ja toiminnastani on tehty useita perättömiksi osoitettuja rikosilmoituksia.
 Syyttäjien maalittamisesta voit lukea lisää tästä jutusta:
 Kysely: Syyttäjät joutuvat yhä useammin vihapuheen ja maalittamisen kohteeksi – oikeussalissa on jopa käyty päälle
 Maalittamisen vaikutuksista voidaan vihjailla
 Antero Rytkölä ei usko, että viranomaisten häirintä olisi vaikuttanut heidän päätöksiinsä.
 – En usko, että maalittamisella tosiasiallisesti on vaikutusta tällä hetkellä. Mutta olen huolestunut tilanteesta jatkossa koko yhteiskunnan kannalta.
 Rytkölä huomauttaa, että erilaiset järjestäytyneet tahot voivat vihjailla, että poliisi, syyttäjät ja tuomarit eivät ole ottaneet tiettyjä juttuja käsittelyyn tai ovat tehneet heille suotuisia ratkaisuja painostuksen vuoksi.
 – Jos ihmisille syntyy tällainen käsitys, se rapauttaa luottamusta viranomaistoimintaan.
 Rytkölä: Vastuun tulisi olla työnantajalla
 Rytkölä korostaa, että maalittamisen kriminalisointi olisi tehokas viesti siitä, että se ei ole hyväksyttävää.
 Hän sanoo, että kyse on myös työsuojelusta – valtiolla työnantajana tulisi olla vastuu työntekijöistään.
 – Maalittamisesta tulee tehdä yleisen syytteen alainen rikos. Velvollisuus puuttua siihen olisi työnantajalla, ei yksittäisellä virkamiehellä.
 Tällä hetkellä maalittamistapaukset käsitellään rikosoikeudellisesti esimerkiksi kunnianloukkauksena, laittomana uhkauksena tai yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisenä. Maalittamisen kohteeksi joutuvien on itse tehtävä rikosilmoitus.
 Rytkölä on huolissaan esimerkiksi tuomareista, jotka kokevat työnsä jo nyt raskaaksi.
 – Maalittaminen voi aiheuttaa sen, että kamelin selkä katkeaa.
 Asianajajille maalittaminen ei ole iso ongelma
 Tuomariliiton ja Syyttäjäyhdistyksen lisäksi myös Asianajajaliitto on selvittänyt jäsentensä kokemuksia maalittamisesta.
 Liiton varapuheenjohtaja  Hanna Räihä-Mäntyharju  sanoo, että vain pieni osa vastasi kyselyyn. Hänen mielestään tämä viittaa siihen, että maalittaminen ei ole niin iso ongelma kuin esimerkiksi tuomareilla ja syyttäjillä.
 – Asianajajien rooli on erilainen, koska ajamme asiakkaan asiaa. Maalittamista ilmenee jossakin määrin, mutta ei voi puhua laajamittaisesta ongelmasta.
 – Pahinta on se, jos maalittamiseen päästään siihen tulokseen, mitä sillä haetaan. Vaikka yksittäisessä asiassa ei voida vaikuttaa, mutta jos maalittaminen aiheuttaa sen, että ihmisiä siirtyy toisiin tehtäviin, se on vakavaa.
 Asianajajia uhkaillaan
 Räihä-Mäntyharju sanoo, että maalittamista enemmän asianajajat kokevat suoria vihamielisiä purkauksia ja aggressiivista käytöstä. Räihä-Mäntyharjun tavoin perheoikeudellisia asioita hoitavat asianajajat voivat joutua uhkaaviin tilanteisiin.
 – Joskus lasten huoltoriidat voivat kärjistyä hyvinkin pahoiksi. Omaisuuden ositukset avioerotilanteessa, kuolinpesän pesänselvitykset ja perinnönjaot sekä konkurssipesän pesänhoitajat, niissä riski on suurempi.
 – Urallani on ollut kaksi tapausta, joissa minua on uhattu väkivallalla, jos en toimi tietyllä tavalla.
 Toisessa niistä toimistolle palkattiin vartija pesänselvityksen ja perinnönjakokokouksen ajaksi.
 Räihä-Mäntyharju sanoo, että asianajajat ovat kokemansa uhan vuoksi jättäneet jonkin verran toimeksiantoja vastaanottamatta eikä tällaista saisi tapahtua oikeusvaltiossa.
 Lue myös:
 Työryhmä esittää kansallista vihapuheen vastaista toimintaohjelmaa – Ehdotuksissa mukana myös lakimuutoksia
 Nyt "maalitetaan" tuomareita ja syyttäjiä – Vaaliehdokkaat haluavat vihapuheen rikoslakiin, mutta kaikille linjan kiristäminen ei sovi
 Poliisi esittää lakimuutosta kiusaamisen ja uhkailun estämiseksi: Poliisin nimi pois virkapuvusta ja virkamerkistä
 Oikeusministeri: Jos joutuu pelkäämään oman työnsä tekemistä, mennään sananvapauden vaarantamisen rajalle

Hirttotuomiolla uhattu tuomari maalittamisesta:
“Mikä on se viimeinen pisara, että asialle tehdään jotakin?”


Summary: Syytteet liittyvät 2,5 miljardin dollarin asekauppoihin 1990-luvulla.

Etelä-Afrikan entinen presidentti  Jacob Zuma  joutuu vastaamaan oikeudessa korruptiosyytteisiin.
 Korkein oikeus hylkäsi entisen presidentin hakemuksen syytteiden hylkäämisestä. Zuman mukaan syytteet ovat poliittisesti motivoituja.
 Zuma toimi Etelä-Afrikan presidenttinä vuosina 2009–2018. Hallitseva ANC-puolue painosti hänet eroamaan viime vuonna lukuisten korruptioepäilyjen keskellä.
 Zuman seuraaja  Cyril Ramaphosa  on luvannut taistella korruptiota vastaan.
 Syytteet liittyvät 1990-luvun lopulla tehtyihin asekauppoihin. Zuman syytetään ottaneen lahjuksia ranskalaiselta puolustusalan yritykseltä Thalesilta.
 Oikeudenkäynnin on määrä alkaa ensi tiistaina.

Etelä-Afrikan entinen presidentti Jacob Zuma joutuu oikeuden eteen korruptiosyytteistä


Summary: Koulutustarjonta ja osaava työvoima vahvistavat alueiden elinvoimaa.

Harvaan asuttujen alueiden elvyttämistä selvittänyt työryhmä esittää kansallista kokeilua eri koulutusalojen ja koulutusasteiden kokoamiseksi alueellisiin oppimiskeskuksiin.
 Työryhmän 42 ehdotuksen listalta löytyy muun muassa verohuojennus palkasta harvaan asutulle alueelle työn perässä muuttavalle, helpotuksia opintolainojen takaisinmaksulle ja työnantajamaksujen poistaminen harvaan asuttujen alueiden yrityksiltä. Näistä ehdotuksista tarvitaan vielä perustuslaillista arviointia.
 Juha Sipilän  (kesk.) hallitus polkaisi harvaan asuttujen alueiden työryhmän liikkeelle lokakuussa 2017. Työryhmässä on ollut jäseniä kaikista eduskuntapuolueista. Suuri osa työryhmän esityksistä kirjoitettiin mukaan myös  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ohjelmaan.
 Tänään loppuraporttinsa maa- ja metsätalousministeri  Jari Lepälle  (kesk.) luovuttaneen parlamentaarisen työryhmän mukaan koulutuksella ja osaamisella on välitön yhteys sekä kansantalouteen että eri alueiden asukkaiden tulotasoon, terveyteen, hyvinvointiin ja osallistumiseen.
 Haasteena osaavan työvoiman saatavuus
 Työryhmän puheenjohtajana on toiminut kansanedustaja  Anne Kalmari  (kesk.). Kalmarin kotikunta pohjoisessa Keski-Suomessa, Kivijärvi, menettää tuoreen väestöennusteen mukaan koko maassa suhteellisesti eniten väestöään.
 Kivijärven asukasluku tippuisi  ennusteen mukaan vuoteen 2040 mennessä yli kolmanneksen, 1066:sta 739:ään.
 Pohjoisen Keski-Suomen ohella harvaan asuttuja alueita löytyy tutusti Itä- ja Pohjois-Suomesta, mutta myös monilta Pohjanmaan ja Järvi-Suomen syrjäkyliltä sekä saaristoseuduilta.
 Työryhmän mukaan harvaan asuttu maaseutu kattaa 68 prosenttia Suomen pinta-alasta ja siellä asuu noin viisi prosenttia väestöstä.
 Harvaan asuttujen alueiden merkitystä korostaa se, että valtaosa Suomen luonnonvaroista löytyy näiltä alueilta. Työryhmä linjaa, että tärkeä kysymys on, miten näitä luonnonvaroja hyödynnetään mahdollisimman kestävällä tavalla
 Harvaan asutuilla alueilla haasteena on osaavan työvoiman saatavuus. Väestön väheneminen ja ikääntyminen lisäävät alueen kuntien kustannuksia.
 Eduskunnan budjettikeskustelussa kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) muistutti, että Suomessa on lähes sata kuntaa, joihin ei synny edes yhtä koululuokallista lapsia. Nykyinen kouluverkko on siten vakavasti uhattuna.
 Maakuntien korkeakoulut tukevat alueita
 Suomalaista aluepolitiikkaa on ollut korkeakoulujen hajasijoittaminen eri puolille maata. Työryhmän loppuraportissa on esimerkki Kainuusta.
 Maakuntien korkeakoulut tukevat tasapainoista aluekehitystä. Mostphotos
 Kajaanin ammattikorkeakoulun hakijoista noin kahdeksan kymmenestä tulee maakunnan ulkopuolelta ja valmistuneista kuusi kymmenestä saa ensimmäisen työpaikan Kainuusta. Viisi vuotta valmistumisen jälkeen edelleen noin 55 prosenttia on töissä Kainuussa.
 Aluekehitysjohtaja  Jouni Ponnikas  Kainuun liitosta toteaa, että elinkeinoelämän tarpeisiin vastaavan toisen asteen koulutuksen sekä korkeakoulu- ja yliopistokoulutuksen kehittäminen vahvistaa alueen elinvoimaa.
 – Jos kehittämistä tehdään tiiviissä yhteistyössä yritysten kanssa, voidaan alueen työmarkkinoille luoda kysyntää ja tarjontaa korkealle osaamiselle. Oppilaitoksista valmistuvat opiskelijat työllistyvät alueen yrityksiin ja perustavat uusia. Alueelle syntyvät toimivat korkean osaamisen työmarkkinat ja vetovoimaisia työpaikkoja, loppuraportissaa todetaan.
 Oppimiskeskuksia Ruotsin mallin mukaan
 Työryhmä esittää, että harvaan asutuilla alueilla kokeiltaisiin oppimiskeskuksia, joista on hyviä kokemuksia Ruotsista.
 Oppimiskeskukset tarjoavat opintoja aikuisten peruskoulutuksesta ammattikorkeakoulu- ja yliopistokoulutukseen asti ja valtio tukee kuntia toiminnan ylläpitämisessä. Opiskelija saa siellä tukea ja apua opiskeluun ja siellä on mahdollisuus etäopiskeluun.
 Työryhmän mukaan oppimiskeskuksiin voisi laajemmin yhdistellä myös kansalaisopistojen toimintaa eri koulutusalojen ja -asteiden lisäksi. Oppimiskeskusten tavoitteena olisi vastata elinikäisen oppimisen kehittämistarpeisiin.
 Erilaisia palveluja samoilla pyörillä
 Työryhmän loppuraportissa halutaan katkaista kehityssuunta, joka on johtanut siihen, että sekä julkisia että yksityisiä palveluja keskitetään ja asukkaiden etäisyys palveluihin kasvaa.
 Työryhmän mukaan palvelujen saavutettavuus on turvattava myös harvaan asutulla maaseudulla. Panostus digitaalisiin palveluihin on työryhmän mielestä vain osa ratkaisua. Sen lisäksi tarvitaan ennakkoluulotonta tapaa hajauttaa ja yhdistää palveluja ja räätälöidä ne eri alueille sopiviksi.
 – Yksi ratkaisu palvelujen saatavuuden ja saavutettavuuden parantamiseksi maaseudulla ovat liikkuvat palvelut. Näitä voivat olla terveydenhoito, kirjasto, apteekki, siivous, jne. Palveluja voi yhdistää samojen pyörien päälle, työryhmä lausuu.
 Työryhmä linjaa, että liikkuvat palvelut tulee huomioida myös kuntien valtionosuusjärjestelmässä. Syrjäisyyslisää saaville kunnille tulisi antaa perustamistukea liikkuvien palveluiden järjestämiseen
 Työryhmä esittää myös jatkotoimia. Tavoitteena on, että harvaan asuttujen alueiden erityiskysymyksiin keskittyvä työ jatkuisi parlamentaarisena neuvottelukuntana, joka seuraisi loppuraportissa ja hallitusohjelmassa olevien toimenpiteiden edistymistä.
 Alueelliset verotuet vaativat lisäselvityksiä
 Työryhmän yhtenä tehtävänä oli tarkastella verohuojennuksiin sekä alueelliseen tukeen liittyviä mahdollisuuksia harvaan asuttujen alueiden näkökulmasta.
 Työryhmä viittaa Norjassa käytössä oleviin vero- ja tukimahdollisuuksiin, joita myös Ruotsi on viime vuosina huomioinut aluepolitiikassaan. Tavoitteena on ollut luoda asumiselle, työssäkäynnille ja yritystoiminnalle houkutteleva alue, asutuksen pitäminen koko maassa ja tasavertaisten mahdollisuuksien luominen harvaan asutuille alueille.
 Työryhmä esittää, että on tarvetta laatia laajempi perustuslaillinen selvitys keskustelussa esillä olleista vero- ja alueellisiin tukiin liittyvistä esityksistä.
 Lue myös:
 Ylen kysely: Kansanedustajat pitäisivät koko Suomen asuttuna, osa pitää taistelua turhana – "Jaloa, mutta mahdotonta"

Oppimiskeskuksia, liikkuvia palveluja, etätyötä, verohelpotuksia – 42 ehdotusta hiljenevien kylien elvyttämiseksi


Summary: Kymppiluokkien hakijamäärä tuplaantui Kouvolassa tänä vuonna. Muualla maassa suunta on päinvastainen.

Iloinen puheensorina täyttää luokkahuoneen Kouvolassa. Kymppiluokan oppilaat ovat kerääntyneet pöydän ympärille miettimään, mitä onnellisuus merkitsee.
 Paperille alkaa piirtyä sanoja. Onnellisuus tuo nuorille mieleen ihmissuhteet, harrastukset, rahan, vapaa-ajan, hauskanpidon, työn ja lomamatkat.
 Vielä vuosi sitten kymppiluokkalaisia oli luokkahuoneessa puolet vähemmän. Hakijamäärät pomppasivat tänä vuonna kattoon.
 Opettaja Petri Rautio yllättyi siitä, kuinka paljon kymppiluokalle haki tänä vuonna nuoria. Tiina Karppi / Yle
 Kevään yhteishaussa Kouvolan kymppiluokalle oli yhteensä 78 hakijaa, joista ensisijaisia oli viitisenkymmentä. Kouvolassa kymppiluokalle on ollut yhtä paljon hakijoita viimeksi vuosia sitten.
 – Tänä vuonna tapahtui jokin muutos. Ihan yllätyin itsekin keväällä, kun katsoin hakijamäärää. Ajattelin, että oho, näitähän on hirveästi, kymppiluokan opettaja  Petri Rautio  sanoo.
 Opettajille yhteinen sähköpostirinki
 Vielä kymmenisen vuotta sitten hakijoita oli vuosittain 80-120. Sitten määrä lähti laskemaan, ja pari vuotta sitten hakijoita oli enää noin 40. Lopulta Kouvolan kymppiluokalla aloitti tänä vuonna 26 oppilasta. Se on tuplasti enemmän kuin viime vuonna.
 – Vielä elokuun loppupuolella tuli kyselyjä, että otetaanko meille vielä opiskelijoita. Jos meillä olisi kaksi päätoimista opettajaa, olisimme hyvin pystyneet ottamaan lisää porukkaa. Nyt, kun ryhmäkoko on määritelty 20 oppilaaseen, ja meitä on täällä jo 26, niin valitettavasti on pitänyt myydä ei-oota, sanoo Rautio.
 Ilmiö on mielenkiintoinen, sillä valtakunnallisesti kymppiluokkalaisten määrä on pudonnut viime vuosina vauhdilla.
 Rautio on itse tehnyt paljon töitä kymppiluokan kehittämiseksi vuosien varrella. Hän on esimerkiksi kehittänyt yhteistyötä ammattikoulun ja lukioiden kanssa, ja kymppiluokan oppilaat käyvät suorittamassa lukion ja ammattikoulun kursseja.
 Rautio on myös perustanut valtakunnallisen sähköpostiringin muille kymppiluokkien opettajille. Sitä kautta opettajat vaihtavat kokemuksia ja tietoa ja jakavat vinkkejä toisilleen.
 Osa jää ilman opiskelupaikkaa
 Rautio on lisäopetuksen ainoa päätoiminen opettaja Kouvolassa. Apuna kaikilla oppitunneilla toimii avustaja. Kouvolan yhteiskoulun opettajat ovat apuna kahdella tunnilla viikossa, kemian ja matematiikan oppitunneilla. Silloin ryhmän kanssa on kolme aikuista.
 – Matematiikassa moni tarvitsee apua. Myös kemian tunneilla on hyvä olla aikuisia läsnä, sanoo Rautio.
 Lisäksi viikossa on kuusi oppituntia, jolloin maantiedon tai terveystiedon lehtori pitää puolelle ryhmästä omaa oppituntiaan, ja Rautio opettaa joko matematiikkaa tai ruotsia toiselle puolikkaalle.
 – Kyllähän se jo henkisesti helpottaa itseä. Nyt kun oppilaita on tuplamäärä, ryhmäytyminen mietityttää. Kyllähän se suunnittelu on teettänyt huomattavasti lisätöitä, sanoo kymppiluokan opettaja Petri Rautio.
 Sointu Hyyrynen ja Pihla Lindström opiskelevat Kouvolan kaupungin kymppiluokalla. Tiina Karppi / Yle
 Suunta tulevaisuudelle
 Petri Raution mukaan suurin osa nuorista hakeutuu kymppiluokalle, koska ei ole saanut toisen asteen opiskelupaikkaa. Osa nuorista ei ole päässyt opiskelemaan ammatilliselle puolelle sitä alaa, mitä haluavat.
 Monen tavoitteena taas ovat lukio-opinnot, mutta keskiarvo ei riitä. Näin kävi  Oiva Toikalle , joka ei päässyt 9.-luokan jälkeen lukioon. Toikka aikoo hakea lukioon uudelleen kymppiluokan käytyään.
 – Pääasiassa opiskelemme täällä lukuaineita. Esimerkiksi ruotsi on helpompaa, ja tunnit ovat mukavan lyhyitä.
 Myös  Sointu Hyyrynen  haki kymppiluokalle, koska hän ei päässyt muualle opiskelemaan.
 – Haluan korottaa numeroitani. Tähän mennessä opiskelu on ollut rentoa ja mukavaa, Hyyrynen kertoo.
 Raution mukaan kymppiluokkavuoden aikana kerrataan asioita ja opiskelutekniikoita, sekä haetaan itsevarmuutta ja hyvää opiskelurytmiä. Vuoden aikana voi korottaa neljäntoista oppiaineen numeroa.
 – Elämänhallinnallisia ja opiskelunhallinnallisia taitoja treenataan meillä myös hyvin paljon. Se on henkistä kasvua ja sitä, että nuoret löytävät tekemisen meiningin kipinän. Teiniangstin voittaminen on teema, joka Kouvolassa otetaan hyvin paljon huomioon.
 Osa nuorista tuleekin kymppiluokalle etsimään suuntaa tulevaisuudelle.
 – On porukka, joka on oikeastaan ihan pihalla siitä, mitä he haluavat opiskella tulevaisuudessa. Onko se lukio vai ammatillinen puoli, ja mikä ammatillinen puoli. Todistus ei välttämättä ole niin huono.
 Valtakunnallisesti oppilasmäärät laskussa
 Valtakunnallisesti kymppiluokkalaisten määrä on vähentynyt vuosi vuodelta. Vielä vuonna 2011 perusopetuksen lisäopetuksessa oli 2 279 oppilasta. Viime vuonna heitä oli enää 838.
 Opetusneuvos  Riia Palmqvist  arvelee, että yksi syy kymppiluokkalaisten määrän vähenemiseen on vuoden 2015 ammattikoulureformin yhteydessä aloitettu, ammatilliseen peruskoulutukseen valmistava Valma-koulutus.
 – Toivoisimme, että koulutukset eivät kilpailisi toistensa kanssa ollenkaan, vaan opiskelija löytäisi itselleen sopivan koulutusmuodon. Aika monessa kaupungissa kymppiluokat ja Valma tekevät myös yhteistyötä, kertoo Palmqvist.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Vuonna 2015 otettiin käyttöön myös jatkuva haku ammattikouluihin. Opiskelemaan voi hakea missä vaiheessa vuotta tahansa, kun aiemmin haku järjestettiin kerran vuodessa. Opinnot alkoivat syksyllä.
 – Opiskelijoita otetaan koko ajan sisälle. Ei ole tarvetta viettää kymppiluokkavuotta, jos on valmis ja halukas lähtemään suoraan ammatilliselle puolelle. Paikkoja on, Palmqvist sanoo.
 Tavoitteena on tietysti myös ehkäistä toisen asteen keskeytymistä.
 – Toinen asia on, onko järkevää aloittaa heti opinnot. Joidenkin kohdalla voi olla hyvä, että jää johonkin pienempään ryhmään, jossa voidaan huomioida yksilöllisiä tarpeita ja miettiä, onko sellaisia asioita, jotka pitäisi korjata opiskelukyvyn kannalta kuntoon.
 Kouvolan kymppiluokan kasvaneen suosion syyksi Riia Palmqvist arvelee koulutuksen kehittämisen. Riia Palmqvist uskoo, että myös puskaradiolla on nuorille iso merkitys.
 – Nuoret kuulevat, että kymppiluokalla on ollut mukavaa opiskella ja muutkin ovat hyötyneet siitä. Alueellisesti kymppiluokan suuret hakijamäärät saattavat johtua siitä, että tieto hyvin tehdystä työstä leviää, Palmqvist pohtii.
 "Osa ei ole todennäköisesti missään"
 Kouvolassa oli tänä vuonna tunkua myös ammatilliseen koulutukseen valmentavaan Valma-koulutukseen. Sinne jouduttiin perustamaan jopa kolmas ryhmä. Kouvolan kaupungin koordinoivan opinto-ohjaajan  Minna Tuukkasen  mukaan osa oppilaista, jotka eivät ole päässeet kymppiluokalle, ovat mahdollisesti ammatilliseen koulutukseen valmentavassa Valma-koulutuksessa.
 – Osa ei ole todennäköisesti missään. Se on se ikävä vaihtoehto. Syksyn mittaan heitä yritetään ohjata esimerkiksi ammatilliseen koulutukseen, kun sieltä vapautuu paikkoja. Heitä voidaan ohjata myös aikuiskoulutuskeskukseen.
 Kymppiluokkaopetusta järjestetään Kouvolassa myös Valkealan opistossa. Sinnekin hakemuksia tuli tänä vuonna keskivertoa enemmän. Valkealassa kymppiluokalla opiskelee viisitoista oppilasta.
 Myös Minna Tuukkanen pitää kymppiluokalle tänä vuonna hakeneiden nuorten määrää poikkeuksellisena.
 – Tämä on ihan käsittämättömän poikkeuksellinen vuosi. En muista vastaavaa urani ajalta.
 Tuukkasen mielestä ennen kymppiluokan opiskelupaikkojen lisäämistä kannattaa vielä katsoa ainakin ensi vuoden hakijamäärät. Toisaalta kymppiluokkaa ei ole tarkoitettu kovin suurille oppilasmäärille.
 Keskiarvo nousi kaksi numeroa
 Opettaja Petri Raution ja opetusneuvos Riia Palmqvistin mukaan suuri osa opiskelijoista saa mieleisensä opiskelupaikan kymppiluokan käytyään – joinakin vuosina jopa kaikki.
 Kouvolan kymppiluokalla pystyy korottamaan vuoden aikana yhteensä 14 oppiaineen keskiarvoa.
 – Meillä on ollut esimerkiksi sellainen oppilas, jonka keskiarvo oli ysiluokalla 5,7. Kymppiluokalla hän korotti sen kasin hujakoille. Siinä joutuu tekemään duunia, Rautio kertoo.
 Rautio teetti kymppiluokkalaisille viime keväänä kyselyn, jossa nuoret hänen mukaansa suosittelivat opetusta. Myös huoltajat ovat olleet tyytyväisiä.
 – On ollut nuoria ja huoltajia, jotka ovat todenneet, että kymppiluokka on pelastanut nuoren elämän. He ovat saaneet yhden vuoden lisää aikaa miettiä turvallisessa ja helposti lähestyttävässä ympäristössä omaa tulevaisuuttaan, ja tehdä oma ratkaisujaan.

Nuoret ryntäsivät kymppiluokalle, jonka opettaja sai oppilaan nostamaan keskiarvoaan 2 numerolla: "En muista vastaavaa"


Summary: Kyse on Kärkkäinen oy:n myymälöissä ja verkkokaupassa myydyistä haulikonpatruunoista ARMUSA 12/76 lataus 50g. Viallinen erä on saapunut maahan heinäkuun alussa.

Poliisi varoittaa mahdollisesti viallisesta erästä haulikonpatruunoita, joka voi aiheuttaa ammuttaessa vahinkoa ampujalle ja aseelle.
 Takaisinveto ja käyttökielto koskee Kärkkäinen oy:n myymälöissä ja verkkokaupassa myytyjä haulikonpatruunoita ARMUSA 12/76 lataus 50g.
 Viallinen erä on saapunut maahan heinäkuun alussa ja patruunoita on ollut myynnissä heinäkuusta alkaen. Ennen heinäkuuta ostetut tuotteet ja saman valmistajan muut patruunat eivät sisällä vastaavaa vikaa.
 Viallisten tuotteiden haulikoot ovat no3, no4, ja no5 ja EAN-koodit 8436534390577, 8436534390508 ja 8436534390591.
 Poliisi tiedottaa, että viallisten patruunoiden käyttö on lopetettava välittömästi ja ne on palautettava Kärkkäinen Oy:lle.

Poliisi varoittaa viallisesta patruunaerästä – voivat rikkoa aseen ja aiheuttaa vahinkoa ampujalle


Summary: Korkein hallinto-oikeus on nyt ratkaissut valtaosan saamelaiskäräjien vaaliluetteloon kohdistuneista valituksista.

Korkein hallinto-oikeus on tänään perjantaina antanut päätöksensä noin 130 valituksesta, jotka koskevat Saamelaiskäräjien vuoden 2019 vaaliluetteloon hakemista.
 KHO ei kerro päätöstensä sisällöstä, mutta on julkaissut yhden ratkaisun  vuosikirjapäätöksenä . Sillä korkein hallinto-oikeus kumoaa Saamelaiskäräjien hallituksen tekemän päätöksen olla ottamatta henkilöä vaaliluetteloon.
 Vuosikirjapäätöksellään korkein hallinto-oikeus palauttaa asian Saamelaiskäräjien hallitukselle uudelleen käsiteltäväksi. Saamelaiskäräjien hallituksen päätöksen perustelut eivät KHO:n mukaan täyttäneet hallintolain vaatimuksia.
 KHO kumoaa edelleen Saamelaiskäräjien päätöksiä, vaikka on saanut siitä kritiikkiä
 Noin 200 henkilöä ovat valittaneet korkeimpaan hallinto-oikeuteen  Saamelaiskäräjien hallituksen päätöksistä olla hyväksymättä heitä syksyn saamelaiskäräjävaalien vaaliluetteloon. Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon kuuluvat voivat sekä asettua ehdolle että äänestää saamelaiskäräjävaaleissa. Vaaliluetteloon voi hakeutua saamelaiskäräjälain saamelaismääritelmän perusteella.
 Suomen saamelaismääritelmä Saamelaisella tarkoitetaan henkilöä, joka pitää itseään saamelaisena, edellyttäen: 1) että hän itse tai ainakin yksi hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan on oppinut saamen kielen ensimmäisenä kielenään; tai 2) että hän on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa; taikka 3) että ainakin yksi hänen vanhemmistaan on merkitty tai olisi voitu merkitä äänioikeutetuksi saamelaisvaltuuskunnan tai saamelaiskäräjien vaaleissa. (Laki saamelaiskäräjistä 3§) Äänioikeutetun on myös oltava täyttänyt 18 vuotta viimeistään vaalitoimituksen viimeisenä päivänä sekä Suomen kansalainen tai hänellä on ulkomaan kansalaisena oltava kotikunta Suomessa silloin, kun pyyntö vaaliluetteloon ottamisesta on viimeistään tehtävä (Laki saamelaiskäräjistä 21§). Lähde: Laki saamelaiskäräjistä, Finlex
 Korkein hallinto-oikeus antoi ensimmäiset päätöksensä näistä valituksista  syyskuun lopulla . Myöskin silloin julkaistulla  vuosikirjapäätöksellään  KHO kumosi Saamelaiskäräjien hallituksen päätöksen ja määräsi valittajan lisättäväksi Saamelaiskäräjien vuoden 2019 vaalien vaaliluetteloon äänioikeutettuna.
 Päätös sai kritiikkiä sekä  saamelaisten itsehallintoelimeltä, Saamelaiskäräjiltä  että  lainoppineilta . Myös  YK:n ihmisoikeuskomitea on moittinut  Suomea saamelaisten oikeuksien loukkaamisesta. Sen mukaan Suomen korkein hallinto-oikeus on aiemmissa tapauksissa toiminut väärin hyväksyessään Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon sellaisia henkilöitä, joita Saamelaiskäräjät itse ei ole pitänyt saamelaisina. Ihmisoikeuskomitea lausui Suomen valtion olevan velvollinen huolehtimaan siitä, etteivät vastaavat loukkaukset toistu 2019 vaaleissa.
 "Nyt tehdyillä päätöksillä on merkitystä tulevissa vaaleissa"
 Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Suomen Saamelaiskäräjien vaalit toimitettiin 2.–30.9. ja  vaalien tulos julkaistiin 1.10 .
 KHO ei ehtinyt käsittelemään kaikkia vaaliluetteloon liittyviä valituksia vaalien aikana. Tuoreessa vuosikirjapäätöksessään korkein hallinto-oikeus toteaakin, että koska lain mukaan Saamelaiskäräjien vaalilautakunta laatii äänioikeutetuista vaaliluettelon edellisten vaalien vaaliluettelon ja väestötietojärjestelmän tietojen pohjalta, on valittajan merkitsemisellä vuoden 2019 vaaliluetteloon edelleen itsenäistä merkitystä tulevissa vaaleissa.
 KHO tiedottaa asianosaisia päätöksistään joko postitse tai sähköpostitse.
 Korkein hallinto-oikeus antaa päätökset vielä jäljellä olevista valituksista lokakuun aikana. KHO:sta ei kerrota, kuinka paljon valituksia on vielä käsittelemättä.

KHO on käsitellyt noin 130 valitusta lisää Saamelaiskäräjien vaaliluettelosta – palauttaa ainakin yhden päätöksen Saamelaiskäräjien hallitukselle


Summary: Rallin MM-sarjan kuljettaja Jari Matti Latvala on antanut virallisen lausunnon viimeaikaisten spekulaatioiden johdosta.

Tiedotteessaan Latvala haluaa selventää tämän hetken tilannettaan mediassa viime aikoina esiintyneiden, yksityiselämää koskevien juttujen takia.
 – Kuluneet viikot ovat olleet erityisen vaikeita, ja on valitettavaa, että yksityiselämääni koskevat viimeaikaiset tapahtumat ovat vaikuttaneet perheeseeni, ystäviini ja tiimiini, tiedottaa Latvala ja haluaa panna pisteen kaikelle lisäspekuloinnille yksityiselämästään.
 – Hääni  Maisa Torpan  kanssa on päätetty perua. Haluan nyt keskittyä sataprosenttisesti rallin MM-sarjan kahteen jäljellä olevaan kilpailuun ja auttaa tiimiäni varmistamaan toisen perättäisen valmistajien MM-tittelin.
 Latvala ei aio antaa tilanteestaan haastatteluja eikä kommentoi tiedotettaan tämän enempää.
 Jari-Matti Latvala kilpailee rallin MM-sarjassa  Tommi Mäkisen  johtamassa Toyota-tiimissä. Tiimiä johdetaan Toyota Gacoo Racingin pääkonttorista Puuppolasta.

Tallihuhujen keskellä oleva Jari-Matti Latvala haluaa keskittyä sataprosenttisesti ralliin – häät peruttu


Summary: Tutkijan mukaan vielä ei voida sanoa, kuinka monta vainajaa alueelle on haudattu.

Sisällissodan aikainen mahdollinen joukkohauta on paikannettu Vierumäellä keskellä Versowoodin tehdasaluetta. Museoviraston tutkijat löysivät torstaina kaivannon, joka on 13 metriä pitkä ja kolme metriä levä.
 – Teimme siihen pienen koekuopan ja näyttää siltä että hauta on nyt paikannettu. Tutkimme vielä ympäristöä, Museoviraston tutkija, arkeologi  Johanna Seppä  kertoo.
 Vielä on tosin varhaista sanoa, onko kyseessä varsinainen joukkohauta. Koekaivauksissa hautaa ei ole avattu, mutta alueelta on löydetty merkkejä vainajasta. Seppä kertoo, että vainajien määrä selviää vasta, kun hauta avataan.
 Kenttätutkimukset voidaan saada päätökseen jo maanantaina, mikäli alueelta ei torstaisen löydön lisäksi havaita muita merkkejä vainajista.
 Museoviraston tutkijoiden tehtävänä on ollut selvittää, missä hautapaikat sijaitsevat.
 Siirto viimeistään ensi kesänä
 Historiatiedot viittaavat siihen, että vuonna 1918 punaisia olisi haudattu Vierumälle. Vainajien lukumäärästä ei ole tarkkoja tietoja.
 Arviot ovat vaihdelleet  muutamasta kymmenestä  muutamaan sataan.
 Museoviraston arkeologit tekevät Vierumäen tutkimuksista loppuraportin, johon on merkitty hautapaikat ja arvio vainajien määrästä.  Petri Niemi/Yle
 Vierumäen koetutkimuksissa tarkoitus ei ole ollut kaivaa mahdollisia vainajien luujäännöksiä esiin.
 Museoviraston tutkijat merkitsevät maastoon hautojen paikat ja esittävät syksyllä valmistuvassa loppuraportissaan mahdollisesti myös arvion vainajien määrästä.
 Heinolan kaupunki ja Versowood-yhtiö ovat saaneet luvan joukkohaudassa lepäävien vainajien siirtämiseksi pois tehdasalueelta seurakunnan kirkkomaalle.
 Vainajien siirto  vaatii vielä monen asiantuntijan apua. Versowoodin toimitusjohtaja  Ville Kopra  sanoo, että siirto on tarkoitus tehdä viimeistään ensi kesänä.
 Kustannuksista vastaava yhtiö etsii myös tukea ainakin valtion ja säätiöiden suunnasta.
 Museoviraston tutkija Johanna Seppä kertoo  koetutkimuksista  Vierumäellä.

Vierumäen vuoden 1918 hautapaikka on paikannettu – tutkijat löysivät merkkejä vainajasta


Summary: Vuoden poliisi valittiin nyt 44. kerran. Valitsijat korostivat tämän vuoden poliisissa nyt lähestyttävyyttä.

Vuoden poliisiksi on valittu vanhempi konstaapeli  Vesa Jauhiainen  Lounais-Suomen poliisilaitoksesta.
 Hän on tuttu paikallisesti lähiöpoliisina. Hän on työskennellyt Varissuolla aluepoliisina vuosien ajan. Jauhiainen on työskennellyt myös nuorisopoliisina.
 Jauhiainen on työskennellyt erilaisissa kenttätehtävissä lähes 40 vuotta. Tällä hetkellä hän toimii Poliisihallituksen tiedotteen mukaan Turun pääpoliisiasemalla kenttävalvontaryhmässä, jonka pääkohderyhmänä ovat alle 18-vuotiaat nuoret.
 Poliisin läsnäolo Jauhiaiselle tärkeää
 Varissuo on Turussa lähiö, jossa on noin 9000 asukasta, joista noin puolet on ulkomaalaistaustaisia.
 Jauhiainen korostaa tiedotteessa poliisin läsnäoloa.
 – Poliisityön ydinajatus Varissuolla on poliisin kasvollisuus. Poliisi on se sama henkilö, jonka nuori kohtaa elämänsä eri vaiheissa. Hän on tuttu ja turvallinen. Nuoret tietävät, että minä tiedän. Salassa eivät asiat juurikaan pysy. Läheiskontrolli säilyy, Jauhiainen sanoo.
 Varissuolla nuorten ikäluokkien vieraskielisten osuus on 70 prosenttia. Tämä vaikuttaa Jauhiaisen työhön, koska varsinkin aikuisilla ulkomaalaistaustaisilla henkilöillä on hyvin erilaisia käsityksiä poliisista.
 – Ulkomaalaistaustaiset nuoret arvostavat vanhempaa ihmistä, joten tässä työssä yli 60 vuoden iästä ja karusta ulkomuodosta on selvästi höytyä, Jauhiainen sanoo tiedotteessa.
 Poliisimies, jota kaivataan
 Tällä hetkellä Turussa on kolme aluepoliisia. Varissuon lisäksi palvelua saavat Perno-Pansio sekä Halinen. Tehtävään on palkattu määräaikaisesti kaksi poliisi
 Valinnan perusteluiden mukaan Jauhiainen on toiminut vuosia esimerkillisesti valvonnan ja kenttätoiminnan poliisimiehenä. Valitsijoiden mukaan hän on juuri sellainen poliisimies, jota kaivataan kasvollisesti paikalle nykyaikaisessa haastavassa ja moniulotteisessa yhteiskunnassa.
 Vuoden Poliisi valittiin nyt 44. kerran. Valinnan tekevät yhteistyössä Helsingin Nuorkauppakamari, Suomen Poliisijärjestöjen Liitto sekä Poliisihallitus.
 Lue lisää:
 Lisää poliiseja suuriin lähiöihin? – Seurasimme aluepoliisin työpäivää Turun Varissuolla: "Tämä on  yhteisö, jota voisi verrata entisaikojen kylään"
 Turussa lähipoliisina toimiva Vesa Jauhiainen saa yhteyden somalinuoriin islamin opettajan avulla – sai aikoinaan ruotsalaiskollegoilta ihmettelyä: Eivätkö polttopullot lennä niskaan?

Vuoden poliisi tulee Turusta: lähiöpoliisi Vesa Jauhiainen – "Poliisi on se sama henkilö, jonka nuori kohtaa elämänsä eri vaiheissa"


Summary: Virossa on suhtauduttu kriittisesti tunnelihankkeeseen ja vaadittu yhtiöltä lisäselvityksiä hankkeen rahoituksesta ja ympäristövaikutukista.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Yleiset talonrakennustyöt sekä maa- ja vesirakennustyöt

Suomen ja Viron välille merenalaista rautatietunnelia toteuttavan suomalaisyhtiön johto tapaa Ylen tietojen mukaan Viron poliittista johtoa tänään perjantaina.
 Tapaamisen yhteydessä liikemies  Peter Vesterbackan  vetämä Fin-est bay area -tunneliyhtiö antaa Viron poliittiselle johdolle lisätietoa tunnelin kannavuusarvioista ja ympäristövaikutusselvitysten etenemisestä.
 Viron johto tapaa myös hankkeen kiinalaiset rahoittajat
 Tunneliyhtiön johdon ja Viron poliitisen johdon lisäksi tapaamiseen osallistuu myös hankkeen kiinalaisia rahoittajia.
 Virossa on suhtauduttu kriittisesti yksityiseen rahoitukseen perustuvaan tunnelihankkeeseen ja vaadittu yhtiöltä lisäselvityksiä.
 Tunnelia toteuttavan yhtiön mukaan tunnelin rakentaminen kestäisi noin kuusi vuotta. Hanke työllistäisi joka vuosi Suomessa arviolta jopa 20 000 ihmistä ja Virossa arviolta 6 000.
 Tunnelihanketta toteuttava Finest Bay Area Development yhtiö solmi kesällä aiesopimuksen kiinalaisen maailman suurimman rakennusfirman CREC:n kanssa. Kiinalainen rakennusjätti on erikoistunut nimenomaan rautatiehankkeisiin, ja sillä on myös erikoisosaamista suurista porausurakoista.
 Hankkeen suomalaiset yhteistyökumppanit ovat A-insinöörit, Pöyry ja Fira. Tallinna-tunnelin kustannusarvio on kokonaisuudessaan 15 miljardia euroa.
 Tunnelin avulla maiden välisen matkustusajan on tarkoitus lyhentyä noin kahteenkymmeneen minuuttiin.  FinEst Bay Arena Helsinki
 Tunnelihankkeen veturina toiminut liikemies  Peter Vesterbacka  kumppaneineen on ilmoittanut olevansa valmis toteuttamaan hankkeen heti kun luvat ovat kunnossa. Tunnelin avulla maiden välisen matkustusajan on tarkoitus lyhentyä noin kahteenkymmeneen minuuttiin.
 Viro vaatii lisäselvityksiä suuresta tunnelihankkeesta
 Tunneli vaatisi Viron puolella niin sanotun valtiollisen erikoiskaavamenettelyn, joka on lain mukaan käynnistettävä aina kun kyseessä on iso kansainvälinen projekti. Erikoismenettelyn sallimisesta päättää hallitus.
 Viron hallitus ei ole toistaiseksi vakuuttunut, täyttääkö Finest Bay Area -projekti erikoiskaavamenettelyn edellytykset.
 Viron eri ministeriöt kaipaavat hankkeen vetäjiltä lisäselvityksiä. Avoimia kysymyksiä ovat ainakin riittävä rahoitus, kannattavuus ja ympäristövaikutukset. Virossa myös hankkeen aikataulua on pidetty epärealistisena.
  Tunnelin rakentamisesta kilpailee kaksi projektia
 Helsingin Tallinnaan yhdistävän tunnelin rakentamisesta kilpailee kaksi projektia. Vesterbackan Finest Bay Arean lisäksi omaa, tosin huomattavasti hitaampaa vauhtia etenee virkamiesvetoinen Finest Link. Siinä mukana ovat Uudenmaan liitto, Helsingin kaupunki, Liikennevirasto, Tallinnan kaupunki sekä Viron elinkeino- ja viestintäministeriö.
 Lue myös:
 Finest Bay Area Development on solmimassa aiesopimuksen maailman suurimman rakennusfirman, kiinalaisen CREC:n kanssa .
 Jos Helsinki–Tallinna-tunneli toteutuu, Suomesta tulee osa Kiinan arktista silkkitietä – Peter Vesterbacka toivoo rahoitusta myös länsimaista
 Kiinasta miljardipotti Helsingin ja Tallinnan väliselle tunnelille
 Peter Vesterbackan Tallinna-tunneli on saanut 100 miljoonan euron rahoituksen – dubailaisen perheyhtiön rahat käytetään suunnitteluun ja lupiin

Vesterbackan yksityisen tunneliyhtiön johto antaa tänään lisäselvityksiä Tallinna-tunnelista Viron päättäjille Tallinnassa


Summary: Syyrian vastaisille raja-alueille matkustamista ei suositella. Suomen Turkin edustustosta toivotaan, että Turkkiin matkustavat tekisivät matkustusilmoituksen.

Turkin hyökkäys Syyriaan on jatkunut perjantaina kolmatta päivää.  Kymmeniä tuhansia ihmisiä on lähtenyt pakoon Turkin hyökkäystä Pohjois-Syyriassa.  Turkki väittää surmanneensa yli 200 kurditaistelijaa. YK:n turvallisuusneuvostossa EU-maat vaativat operaation välitöntä lopettamista.
 Turkissa lomailee myös suomalaisia. Ensi viikolla on syysloma, ja moni suuntaa matkansa Turkkiin. Suomen Turkin edustustosta kehotetaan, että Turkkiin matkaavat tekisivät matkustusilmoituksen. Myös Turkin matkustustiedotetta päivitetään, kertoo  Radio Suomen Päivän haastattelussa  Suomen Turkin edustuston päällikön sijainen  Pirjo Välinoro  Ankarasta.
 – Turkin lomakohteissa on edelleen yhtä turvallista kuin  matkustustiedotteessa on todettu.  Pääasialliset kohteet, joissa suomalaisia on, ovat Antalya ja Alanya, Marmariksessa on myös väkeä ja Istanbulissa.
 Turistikohteet sijaitsevat suhteellisen kaukana raja-alueista. Raja-alueille matkustamista ei suositella.
 – Meillä on menossa matkustustiedotteen päivitysprosessi, jota koordinoimme muiden EU-vertaismaiden kanssa, Välinoro sanoo.
 Tällä hetkellä tiedotteessa todetaan, että Turkissa on syytä noudattaa erityistä varovaisuutta.
 Turkissa olevien pakettimatkalaisten kannattaa lähetystön mukaan olla yhteydessä myös omaan matkaoppaaseen, koska oppaat seuraavat tilannetta. Suomella on maassa myös kunniakonsulaatteja Antalyassa, Alanyassa, Istanbulissa ja Ismirissä.
 Tällä hetkellä Turkissa on noin 1200-1300 suomalaista.
 – Vuosittain Turkissa matkailee toistasataatuhatta suomalaista, ja toivomme, että kaikki matkailijat kävisivät tekemässä etukäteen matkustusilmoituksen etenkin tässä tilanteessa, kehottaa ulkoasiainsihteeri  Timo Sysiö.
 Ulkoministeriön sivulla Turkkiin matkustavia pyydetään myös seuraamaan tiedotusvälineitä.
 Kuuntele koko haastattelu: https://areena.yle.fi/1-50275127
 Lue myös:
 Ylen toimittaja Turkin ja Syyrian rajalla: Turkki näyttää valmistautuvan katutaisteluihin Tal Abyadin kaupungissa
 Miksi Turkki hyökkää Syyriaan, ja mitä siitä seuraa? Tässä 100 ja 400 sanan mittaiset vastaukset

Suomen Turkin edustusto: Turkin lomakohteet yhtä turvallisia kuin aiemmin


Mauri Kunnaksen  kirjoja on myyty yli 10 miljoonaa kappaletta Suomessa ja muualla, kertoo hänen teoksiaan kustantava Otava. Kunnaksen kirjoja on käännetty 36 kielelle, ja niitä on julkaistu 36 maassa.
 Tänä vuonna Kunnaksen esikoisteoksen ilmestymisestä on kulunut 40 vuotta. Esikoisteos oli lasten kuvakirja Suomalainen tonttukirja. Viimeisin teos, Hurjan hauska unikirja, ilmestyi syyskuussa.
 Luettelo Mauri Kunnaksen suosituimmista teoksista on pitkä. Niihin lukeutuvat muun muassa Joulupukki, Seitsemän koiraveljestä, Suuri urheilukirja, Joulupukki ja noitarumpu, 12 lahjaa joulupukille ja vuonna 2017 ilmestynyt Koiramäen Suomen historia.
 Vuonna 2012 Kunnakselle myönnettiin Pro Finlandia -mitali.
 Lue lisää:
 Koiramäki-kirjojen Mauri Kunnaksesta tuli lastenkirjailija Richard Scarryn ansiosta – "Haen vieläkin inspiraatiota hänen teoksistaan"

Mauri Kunnaksen kirjoja myyty yli 10 miljoonaa kappaletta


Summary: Asiakastiedon mukaan isojen yritysten konkurssihakemukset ovat lisääntyneet varsinkin rakennusalalla ja teollisuudessa.

Yli miljoonan euron liikevaihdon keränneiden yritysten konkurssit ovat kasvussa, kertoo Asiakastieto. Sen mukaan tammi–syyskuussa Suomessa on haettu konkurssiin yli 200:aa tämän kokoluokan yritystä, mikä on yhtä paljon kuin koko viime vuonna yhteensä.
 Isompiin yrityksiin kohdistuvat konkurssihakemukset ovat lisääntyneet varsinkin rakennusalalla ja teollisuudessa.
 Asiakastieto huomauttaa, että konkurssihakemus on myös perinnän työkalu ja osa hakemuksista perutaan, jos velallisen kanssa päästään sopimukseen tai saatava maksetaan. Myös konkurssiin asetettujen miljoonaluokan yritysten määrä on yhtiön mukaan kuitenkin kasvanut selvästi.
 Yhteensä konkurssihakemuksia on tammi–syyskuussa jätetty noin 2 100 kappaletta eli saman verran kuin samalla ajanjaksolla viime vuonna.

Yli miljoonan euron liikevaihtoa tahkonneiden yritysten konkurssit kasvussa


Summary: Palontorjunnan tarve on kasvanut, kun ilmastonmuutos on voimistanut metsäpalokausia.

Mittausteknologia ja tekoäly voivat mullistaa metsäpalojen torjunnan jo lähivuosina.
 Suomessa kovimmat odotukset kohdistuvat miehittämättömiin ilma-aluksiin ja metsistä kerättyyn tietoon.
 Fotoniikan professori  Jyrki Saarinen  Itä-Suomen yliopistosta kertoo, että nykyaikaisten mittausteknologioiden ansiosta tiedämme metsistämme valtavasti.
 Tietämys on lisääntynyt pitkälti fotoniikan kehityksen seurauksena.
 Fotoniikka tutkii valoa ja sen hyödyntämistä. Käytännössä lähes kaikki metsien kuvantamismenetelmät pohjautuvat jollain tapaa fotoniikkaan.
 Esimerkiksi laserkeilauksen ansiosta pystymme arvioimaan, miten kuivaa metsä on ja miten herkästi se syttyy.
 Tekoäly voi havaita palon ennen ihmistä
 Metsäpalojen torjunnassa tieto on ratkaisevaa.
 Tällä hetkellä valtaosa paloista vaatii sen, että paikan päälle sattuu ihminen. Tulevaisuudessa havainnon voi tehdä tekoäly.
 Esimerkistä käy ukonilman sytyttämä maastopalo. Kun salamatutkan havainnot yhdistetään metsävaratietoon, voidaan nopeasti huomata, jos salama iskee kuivaan metsään.
 Tutkijoiden visioissa tekoäly seuraisi jatkuvasti mahdollisia vaaratilanteita ja hälyttäisi automaattisesti droonin tarkastuslennolle. Mikäli laite havaitsisi maastossa palon, kutsuisi se pelastuslaitoksen paikalle.
 Professori Jyrki Saarisen mukaan metsäpalojen torjunnassa voidaan ottaa isoja harppauksia jo lähivuosina, mikäli nopeat tietoverkot yleistyvät. Heikki Haapalainen / Yle
 Tietoa on, hyödyntäminen ontuu
 Tarvittava tieto on olemassa, mutta ongelmana on, miten se saadaan viranomaisten käyttöön.
 Jyrki Saarisen mukaan pelkästään tiedon paljous aiheuttaa haasteita. Uutta dataa kertyy jatkuvasti ja sen siirtoon ja yhdistämiseen tarvitaan tehokkaat verkkoyhteydet. Saarinen puhuu jo 6G-verkosta, kun Suomessa 5G-verkkokin on vielä alku kantimissa.
 Lisäksi oleellisen tiedon erottamiseksi dataa täytyy käsitellä valtavia määriä. Ihmiselle työ on mahdoton, joten siihen tarvitaan tekoälyä.
 Mikäli nämä ongelmat pystytään selättämään, metsäpaloihin reagointi voi nopeutua huomattavasti.
 Tällä hetkellä droonien välittämä kuva auttaa tilanteen hahmottamisessa, mutta tulevaisuudessa laitteet voivat automaattisesti käydä tarkastamassa mahdollisia palopaikkoja. Heikki Haapalainen / Yle
 Drooni välittää tilannekuvan
 Pelastuslaitoksilla uusista mahdollisuuksista on saatu vasta esimakua.
 Noin puolella maamme pelastuslaitoksista on käytössä miehittämättömiä ilma-aluksia eli drooneja.
 Laitteet ovat ylivertainen apu tilannekuvan hahmottamisessa.
 Kehityspäällikkö  Teemu Veneskari  Kymenlaakson pelastuslaitokselta kertoo, että ilmakuvasta selviää hetkessä, miten isosta palosta on kyse sekä miten paljon väkeä ja välineistöä sen sammuttamiseen tarvitaan.
 Veneskari toivoo, että uusia sovelluksia kehitettäessä viranomaiset otettaisiin mukaan jo alkuvaiheessa. Näin heidän tarpeensa tulisi paremmin huomioiduksi.
 Jyrki Saarinen pitää yhteistyötä sovelluskehittämisen elinehtona. Ilman sovellutuksia fotoniikasta on vähän iloa.
 – Fotoniikka itsessään ei ole oikein mitään. Meidän täytyy tietää, millaista teknologiaa ihmiset tarvitsevat, ettei me tehdä tyhmiä juttuja.
 Kehityspäällikkö Teemu Veneskari Kymenlaakson pelastuslaitokselta kertoo miehittämättömien ilma-alusten, kuten droonien, helpottaneen merkittävästi tilannekuvan hahmottamista palopaikoilla. Heikki Haapalainen / Yle
 Metsäpalot tuhoavat hiilinieluja
 Suomessa on toistaiseksi vältytty laajoilta metsäpaloilta, mutta maailmalla ongelma on akuutti.
 Ilmastonmuutoksen seurauksena kuivat jaksot ovat pidentyneet ja metsäpalot voimistuneet.
 Tänä vuonna metsäpalot ovat tuhonneet  ennätysmäärän Amazonin sademetsää . Myös Siperiassa kesän maastopalot levisivät  ennätyksellisen laajalle .
 Kaakkois-Aasiassa tuhansia kouluja suljettiin elokuussa  maastopalojen aiheuttamien myrkkykaasujen  takia.
 Metsäpalot tuhoavat arvokkaita ekosysteemejä, kiihdyttävät ilmastonmuutosta sekä aiheuttavat taloudellista vahinkoa ja inhimillistä hätää. Siksi palojen torjuminen on koko maailman kiinnostuksen kohteena.
 Suomi tähtää palontorjunnan edelläkävijäksi
 Suomessa metsien rakenne suojaa laajoilta vahingoilta. Metsämaamme on pääosin pienten palstojen ja metsäautoteiden tilkkutäkkiä, missä palot leviävät hitaasti.
 Ilmastonmuutoksen myötä metsäpalokausi eli aika, jolloin palojen syttymisriski on korkea, pitenee.
 Tutkijayliopettaja  Henrik Lindberg  Hämeen ammattikorkeakoulusta huomauttaa, ettei tästä voi vetää suoraa johtopäätöstä, että laajat metsäpalot lisääntyvät Suomessa. Takana nimittäin on muutamia superkuivia vuosia, eikä metsäpalojen koko ole kasvanut.
 Tutkijayliopettaja Henrik Lindberg Hämeen ammattikorkeakoulusta huomauttaa, että metsäpalojen hallinnassa metsien rakenteella on iso merkitys. Suomea suojaa metsämaan pirstaleisuus. Heikki Haapalainen / Yle
 Lindberg myöntää, että osin kyse on ollut onnesta. Tuli ei ole päässyt irti pohjoisen suurissa kansallispuistoissa.
 – Se voidaan kuitenkin sanoa, että metsien rakenne ja teknologian kehitys voivat torjua ilmastonmuutoksen aiheuttaman lisäriskin. Oletuksella, että valmiutemme säilyy nykyisellään, Lindberg toteaa.
 Toisekseen viennin näkökulmasta kaikki palontorjuntaa edistävät teknologiat ja sovellukset ovat tervetulleita.
 Niistä voi tulla Suomen uusi myyntivaltti ja ne voivat pelastaa palan maailmaa.
 Lue lisää:
 Metsät roihuavat nyt Amazonilla, Indonesiassa ja Siperiassa – mikä maastopaloja selittää?
 Amazonian sademetsää tuhoutunut tänä vuonna ennätystahtiin – metsäpalojen määrä on vähentynyt syyskuun alussa
 Venäjä aloitti Siperian valtavien metsäpalojen ilmasammutuksen – yli kolmen miljoonan hehtaarin roihut uhkaavat nopeuttaa ilmastonmuutosta

Tekoälyn ohjaama drooni hälyttää metsäpalosta? Tutkijat uskovat, että teknologia voi pelastaa meidät valtavilta maastopaloilta


Summary: Hyvät ideat pitää saada tutkimuspöydiltä todellisuuteen, sanoo biotekniikan tohtori Lauri Reuter.

Tarvitsemme aivan uudenlaista ruokaa ja uusia tapoja ruuan tuotantoon, sanoo biotekniikan tohtori  Lauri Reuter . Ruokajärjestelmän on muututtava, jotta maapallon väestö voi jatkossa syödä kestävästi.
 – Ruokavalioiden on oltava paljon nykyistä kasvipainotteisempia. Uudet innovaatiot voivat tehdä kulutuksen muutoksesta helppoa. Kun kehitetään esimerkiksi pihvi, muna tai maitoa, joka vastaa ominaisuuksiltaan eläinperäistä, meidän onkin yllättäen helppoa tehdä muutos, Lauri Reuter sanoo.
 Osa ruuasta pitää jatkossa tuottaa aivan uusilla tavoilla tai raaka-aineista, joita ei vielä ole käytössä. Mutta tuotettiinpa ruoka millä tavalla tahansa, yksi asia on varmaa: ihmiset haluavat tulevaisuudessakin ruokaa, joka maistuu, tuoksuu ja näyttää hyvältä.
 Tutkija hyppäsi sijoittajaksi
 Tulevaisuuden syömistä visioiva Lauri Reuter lopetti kesällä työnsä Teknologian tutkimuskeskus VTT:n tutkijana ja strategina. Nyt hän hyppää sijoittajan rooliin.
 Uudenlaista ruokaa kehitetään nyt maailmalla kiihkeästi. Pohjoismaissa on erityisen paljon osaamista, josta olisi hyötyä maailmanlaajuisesti. Reuterin mielestä ruokajärjestelmän uudistamisen esteenä ei ole hyvien ratkaisuideoiden puute. Pullonkaulana on se, että ratkaisuja on työlästä saada vietyä lautaselle asti.
 Reuterin ja kolmen muun ruokainnovaatioiden tuntijan,  Mika Kukkuraisen ,  Pekka Siivonen-Uotilan  ja  Jari Tuovisen  Nordic FoodTech Venture Capital -yhtiö on rakentamassa rahastoa, joka aikoo investoida ruokajärjestelmää merkittävästi uudistaviin, aivan alkuvaiheessa oleviin yrityksiin. Startup-yritysten kehitystyötä on tarkoitus rahoittaa kymmenenkin vuoden ajaksi niin, että niiden on mahdollista saada aikaan jotain oikeasti uutta.
 – Pelkästään yksi uusi tuote ei vielä hirveästi muuta maailma. Mutta esimerkiksi teknologia, jolla voidaan valmistaa tuotteita uudella, merkittävästi kestävämmällä tavalla, voi muuttaa paljon, Reuter sanoo.
 Vastaavaa, erityisesti foodtechiin sijoittavaa pääomarahastoa Pohjoismaissa ei aiemmin ole ollut. Tavoitteena on 50 miljoonan euron rahasto. Jos se suunnitellusti toteutuu, mukana on suurimpana sijoittajana valtion omistama Business Finland VC ja investointeja tehdään jo lähikuukausina.
 Parhaillaan myös S-ryhmässä on suunnitteilla pääomarahasto, joka keskittyy tulevaisuuden ruokaan.
 Lauri Reuterin mielestä ruokajärjestelmän uudistamisen ongelmana ei ole ratkaisuideoiden puute vaan se, että ratkaisuja on työlästä viedä lautaselle asti. Antti Haanpää / Yle
 Ratkaisuja löytyy, mutta niitä pitää etsiä
 Lauri Reuter katsoo tulevaisuuteen positiivisesti. Ratkaisuja pitää kuitenkin kehittää aktiivisesti. Jos maapallolla syödään ja tuotetaan ruokaa niin kuin nyt, tulevaisuus näyttää synkältä.
 – Jos ruokajärjestelmä ei muutu, emme tule mitenkään pääsemään puolentoista asteen ilmastotavoitteeseen, Reuter sanoo.
 Lue lisää:   Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa
 Ilmaston lämpenemisen lisäksi luonnon monimuotoisuus köyhtyy nopealla vauhdilla.
 Lue lisää:   Synkkä YK-arvio valmis: Luonnon tila heikentyy nyt ennennäkemätöntä vauhtia – kolmannes maapallon luonnosta tuhoutuu vuoteen 2050 mennessä
 Maailmassa on valtava määrä aliravittuja ihmisiä, mutta samaan aikaan suuri osa maapallon väestöstä syö niin paljon ja epäterveellisesti, että sairastuu. Myös väestönkasvu on maailmassa niin nopeaa, ettei nykyisellä tavalla tuotettua ruokaa riitä kaikille.
 – On tietenkin iso ongelma, että on enemmän suita ruokittavina. Mutta vielä isompi ongelma on se, miten väestö ruokaa kuluttaa. Elintason parantuessa erityisesti eläinperäisen ruuan kulutus kasvaa rajusti, Lauri Reuter sanoo.
 Suklaata kaakaosoluista, proteiinia ilmasta
 Mitä kaivatut ruokateknologian keksinnöt sitten voisivat olla?
 Reuter heittää ideoita: Uudentyyppinen ruuan raaka-aine, jota voitaisiin hyödyntää samaan tapaan kuin vaikkapa proteiinivalmiste quornia. Uusi tapa hyödyntää kasviproteiineja. Uusi mittari, jolla juuri sopivan ruokavalion koostaminen on helpompaa. Myös suolistomikrobien parempi ymmärtäminen voi synnyttää uusia innovaatioita.
 Ratkaisuja tarvittaisiin lisää myös teknologiaan, joka edistäisi kestävää kalankasvatusta suljetuissa kasvattamoissa, sillä maailmanlaajuisesti ylikalastus on suuri ongelma. Tarpeen olisi myös esimerkiksi sisäviljelyä helpottavan teknologian kehittäminen.
 Aivan viime vuosina uudenlaisen ruuan kehitys on ollut todella nopeaa. On jo lihan kaltaisia kasvispihvejä ja paljon muuta on tulossa. Lauri Reuter visioi, että seuraava läpimurto on juusto, joka maistuu samalta kuin nykyisetkin, mutta on valmistettu täysin ilman eläinperäisiä ainesosia.
 VTT:llä työskennellessään Reuter päätyi itse tutkimaan marjasolujen kasvattamista syötäväksi marjamassaksi. Marjasolujen kasvattaminen onnistui bioreaktorissa, jollaisen voisi tulevaisuudessa hankkia vaikkapa omaan keittiöön.
 Suomessa marjoja kannattaa tietenkin kerätä metsistä, joten täällä marjojen solukasvattamossa ei ainakaan tällä hetkellä liene järkeä. Menetelmää voitaisiin sen sijaan hyödyntää muualla maailmalla tai raaka-aineisiin, joiden saannissa voi tulla ongelmia.
 – Sveitsiläiset kollegat kasvattivat kaakaon soluja bioreaktorissa ja tekivät niistä suklaata. He saivat aikaiseksi ihan oikean suklaan makuista suklaata, Lauri Reuter kertoo.
 Maallikon korvissa mahdottomiltakin kuulostavia ideoita on jo saatu vietyä pitkälle.
 Esimerkiksi suomalaisten tutkijoiden kehittämällä menetelmällä voidaan valmistaa vedestä ja ilman hiilidioksidista aurinkosähkön avulla ruuan raaka-aineeksi kelpaavaa proteiinia. Solar Foods -yritys valmistelee mahdollisuutta proteiinin kaupalliseen hyödyntämiseen.
 Bioreaktorissa on mahdollista kasvattaa esimerkiksi marjasoluista marjamassaa. Antti Lähteenmäki / Yle
 Ruuan turvallisuus tärkeintä
 Elintarviketeollisuudessakin teknologinen kehitystyö, sekä lyhyellä että pitkällä tähtäimellä, nähdään välttämättömänä, jotta vastuu ilmastosta ja ympäristöstä voidaan kantaa.
 Johtaja  Marleena Tanhuanpää  Elintarviketeollisuusliitosta korostaa, että ruokaan liittyvä teknologia poikkeaa monista muista aloista.
 – Kaiken kulmakivi on koko ajan elintarviketurvallisuus. Vaaditaan pitkäaikaista tutkimusta sen varmistamiseksi, että teknologiat takaavat elintarvikkeiden turvallisuuden, Marleena Tanhuanpää sanoo.
 Ruuan kohdalla myös lainsäädäntö määrää paljon sitä, miten uusia keksintöjä voidaan hyödyntää.
 – Aina kun jotain keksitään, lainsäädäntö laahaa tietyllä tavalla perässä. On tärkeää, että kehittäjät osaavat ottaa lainsäädännön huomioon ja toisaalta viranomaiset ovat ajan hermolla niin, että he pystyvät edistämään lainsäädännön kehittämistä, Tanhuanpää sanoo.
 Tanhuanpää uskoo, että parhaita innovaatioita saadaan aikaan tuomalla yhä enemmän eri alojen osaajia yhteen. Myös pohjoisia vahvuuksia, kuten luonnonvarojen puhtautta, on hänen mielestään hyödynnettävä vahvasti jatkossakin.
 Lue lisää:   Suomessa onnistuttiin valmistamaan proteiinia ilmasta – mullistava keksintö voi olla yksi ratkaisu maailman ruokapulaan
 "Ei katastrofi, vaan iso muutos"
 Ruokatottumusten muuttaminen on vaikeaa, mutta Lauri Reuterin mielestä kestävien valintojen ei tarvitse merkitä luopumista, kärsimistä ja päänvaivaa.
 Hän uskoo, että lautasille saadaan tulevaisuudessa niin hyvää ruokaa, että ihmiset haluavat yhdistää ilmaston hyvinvoinnin ja oman hyvinvointinsa. Teknologia voi tehdä valintojen tekemisestä helppoa ja jopa huomaamatonta.
 – Ongelmat näyttäytyvät aina mahdottomilta ratkaista. Kunnes ratkaisu löytyy. Edessä ei ole katastrofi, vaan iso muutos kohti tervettä ja kestävää vihreälle planeetalle mahtuvaa ruokajärjestelmää, Lauri Reuter sanoo.

Pohjoismaihinkin tulee tulevaisuuden ruokaan keskittyvä rahasto – sijoittajaksi siirtyvä tutkija uskoo keksintöjen ratkaisevan ruokakriisin


Summary: Traumaperäisen stressireaktion kokee noin joka kahdeskymmenes.

Ulkomaailman ärsykkeet ovat vaimentuneet ja ihminen on nukahtamaisillaan. Juuri sillä hetkellä traumaattiseen kokemukseen liittyvät muistot tunkeutuvat mieleen flashbackeinä eli välähdysmäisinä kuvina. Tuntemukset voivat olla todella fyysisiä, eli keho ikään kuin elää uudelleen kyseisen tilanteen, vaikka järki yrittäisi sanoa, että se on jo ohi.
 Tällaiset flashbackit eli takaumat ovat traumaperäisen stressireaktion tyypillisin oire, kertoo kriisipsykologi  Eija Palosaari.
 – Takaumat voivat olla todella voimakkaita. Jotkut jopa pelkäävät tulleensa hulluksi. Ne eivät kuitenkaan ole harhoja, vaan kehon luonnollinen tapa käsitellä traumaa, Palosaari painottaa.
 Jotkut elävät traumaattisia muistoja uudelleen unissaan. Yhtä lailla välähdykset saattavat kuitenkin ilmaantua myös täysin valveilla ja hyvinkin satunnaisen oloisista aistiärsykkeistä. Ne eivät siis vaadi esimerkiksi traumaattisen tilanteen muistelua, vaan välähdys voi aktivoitua vaikkapa tietystä hajusta tai äänestä.
 – Välähdykset ovat usein lyhyitä ja kestävät yleensä muutamasta sekunnista minuuttiin, mutta kun ne alkavat toistua, ne koetaan todella rasittaviksi ja ahdistaviksi, Palosaari kertoo.
 Kaikille traumaperäinen stressireaktio ei aiheuta takaumia. Sillä on Palosaaren mukaan myös kaksi muuta ilmenemismuotoa.
 Välttämiskäyttäytymisessä ihminen alkaa karttaa asioita, jotka saattaisivat muistuttaa häntä tilanteesta. Tämä voi johtaa eristäytymiseen ja elämän kaventumiseen.
 Kolmas reaktio on hyvin fyysinen: Ihminen on jatkuvasti varuillaan, säpsähtelee, eikä saa keskityttyä kunnolla. Keho ikään kuin odottaa seuraavaa traumakokemusta. Traumaperäiseen stressireaktioon voi myös sekoittua oireita kaikista näistä kolmesta.
 Taustalla usein esimerkiksi auto-onnettomuus tai fyysinen tai seksuaalinen väkivalta
 Tampereen yliopiston psykologian professori  Raija-Leena Punamäki  kertoo, että tyypillisimpiä traumaperäisen stressireaktion aiheuttajia ovat esimerkiksi auto-onnettomuudet tai fyysinen tai seksuaalinen väkivalta. Traumaksi määritellään yllättävä, järkyttävä kokemus, joka todennäköisesti aiheuttaisi voimakasta ahdistusta kenelle tahansa.
 – Noin 20–30 prosentille uhreista traumaattinen kokemus aiheuttaa traumaperäisen stressireaktion. Raiskauksen uhrien osalta luku on korkeampi, Punamäki toteaa.
 Trauman jälkeen ihminen prosessoi tapahtumaa. Jos kokemuksen läpikäyminen juuttuu tai epäonnistuu, seurauksena voi Punamäen olla traumaperäinen stressireaktio.
 Palosaaren mukaan voi riittää, että ihminen näkee jotakin hirvittävää, vaikka hän pysyisi itse turvassa. Esimerkiksi läheisen ihmisen onnettomuuden todistaminen voi aiheuttaa todella vaikean stressireaktion.
 – Ulkopuoliset usein sanovat: "Olisit onnellinen, että olet elossa." Eloonjääneen syyllisyys on kuitenkin hyvin todellinen ja yleinen ilmiö tällaisissa tilanteissa, Palosaari kertoo.
 Palosaaren mukaan tutkimukset osoittavat, että noin viisi prosenttia ihmisistä on kokenut jossakin elämänsä vaiheessa traumaperäisen stressireaktion.
 Jos stressireaktion oireet alkavat alle kuukauden sisällä traumaattisesta kokemuksesta, puhutaan akuutista stressireaktiosta. Kun ne jatkuvat tai alkavat kuukauden jälkeen tai myöhemmin, puhutaan traumaperäisestä stressireaktiosta.
 Traumaattinen kokemus tallentuu ihmisen mieleen palasina
 Takaumat eli välähdysmäiset kuvat voivat toistua säännöllisesti. On kuitenkin mahdollista, että ne jäävät yhteen kertaan. Olennaista on se, miten ihminen niihin suhtautuu. Jos voimat vain riittävät, vanha sananlasku "härkää sarvista" saattaa toimia todella hyvin, kertoo Palosaari.
 Traumaattinen kokemus tallentuu ihmisen mieleen palasina. Tätä pirstaleisuutta voi olla todella vaikea sietää.
 – Takaumat antavat ihmiselle mahdollisuuden katsoa asiaa uudestaan. Stressireaktio helpottaa, kun ihminen ymmärtää, missä hän on ollut mukana ja mitä on tapahtunut ja pystyy liittämään asian osaksi oman elämänsä käsikirjoitusta, Palosaari toteaa.
 Palosaaren mukaan takaumat loppuvat yleensä itsestään muutaman kuukauden kuluessa. Jos näyt toistuvat usein ja herättävät voimakasta ahdistusta, joka ei tunnu ajan kuluessa helpottavan, olisi tärkeä hakea apua.
 Muista ilmenemismuodoista, eli välttämiskäyttäytymisestä tai jatkuvasta varuillaan olemisesta, päästään usein eroon vasta ammattilaisen avustuksella.
 Punamäen mukaan psykoterapia on todettu tehokkaaksi traumaperäisen stressireaktion hoidossa.
 – Parhaita tuloksia on saatu traumakeskeisellä käyttäytymispsykoterapialla ja EMDR-psykoterapiamenetelmällä, Punamäki sanoo.

Traumaattiset kokemukset saattavat palata mieleen välähdyksinä – "Jotkut jopa pelkäävät tulleensa hulluksi"


Summary: Norjan Nobel-komitean puheenjohtaja Berit Reiss-Andersen ilmoittaa rauhanpalkinnon saajan Oslon kaupungintalossa.

Norjan Nobel-komitea julkistaa tänään kello 12 Suomen aikaa Nobelin rauhanpalkinnon saajan.
 Palkinto myönnetään vuosittain henkilölle tai organisaatiolle, joka on tehnyt työtä maailmanrauhan eteen. Tänä vuonna ehdokkaita on 301, joista 223 on henkilöitä ja 78 organisaatioita.
 Eniten arvailuissa rauhan-Nobelin saajasta on ollut esillä ruotsalainen 16-vuotias ilmastoaktivisti  Greta Thunberg . Monet asiantuntijat ovat toisaalta  epäilleet Thunbergin mahdollisuuksia .
 Muita usein mainittuja nimiä ovat muun muassa Etiopian pääministeri  Abiy Ahmed , joka solmi rauhan naapurimaan Eritrean kanssa, ja brasilialainen kayapo-alkuperäiskansan johtaja ja ympäristönsuojelija  Raoni Metuktire .
 Järjestöistä esillä ovat olleet muun muassa lehdistönvapautta ajava Reporters Without Borders ja YK:n pakolaisavun järjestö UNHCR.
 Viime vuonna rauhanpalkinnon saivat kongolainen lääkäri  Denis Mukwege  ja irakilainen jesidiaktivisti  Nadia Murad  työstään naisten oikeuksien puolesta. Palkinnolla komitea halusi kiinnittää huomiota  seksuaaliseen väkivaltaan, jota naiset joutuvat kärsimään konflikteissa .
 Aiheesta aiemmin:
 Tänään jaetaan Nobelin rauhanpalkinto – Tässä ovat ilmastolakkoilija Greta Thunbergin haastajat 11.10.2019
 Greta Thunberg on vahvin ehdokas Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi – moni seikka puhuu silti häntä vastaan 10.10.2019

Rauhan-Nobelin saaja julkistetaan Oslossa – Katso suorana kello 12 alkaen