Summary: Moni pitää kryptovaluuttapörssin Quadrigan 30-vuotiaan perustajan kuolinpaikkaa ja ajankohtaa epäilyttävänä.

Konkurssiin ajautuneen kanadalaisen kryptovaluuttapörssin Quadrigan perustajan ruumis vaaditaan kaivettavaksi haudasta tutkimuksia varten. Vaateen takana on lukuisia pörssin asiakkaita, jotka menettivät miljoonien arvosta kryptorahakkeita, kertoo  BBC .
 Asiakkaita edustavan asianajajaryhmän mukaan Quadrigan perustajan ja toimitusjohtajan  Gerald Cotteniin  väitettyyn kuolemaan liittyy runsaasti kysymyksiä. Cottenin leski ilmoitti, että hänen miehensä kuoli yllättäen Intiassa 9. joulukuuta 2018. Oikeuteen jätettyjen asiakirjojen mukaan 30-vuotias Cotten kuoli suolistosairaus Crohnin tautiin liittyviin komplikaatioihin.
 Kanadalaisen Bull Bitcoin -yhtiön perustaja  Francis Pouliot  julkaisi Cottenin kuvan Twitterissä viime tammikuussa.
 Cotten oli ainoa, jolla oli salasanat Quadrigan niin sanottuihin digitaalisiin lompakoihin, joissa oli asiakkaiden kryptovaluuttaa yhteensä noin 180 miljoonaa dollaria. Kun kryptovaluuttapörssi suljettiin, jäi noin 115 000 asiakasta nuolemaan näppejään.
 Cottenin kuoleman jälkeen netissä alkoi liikkua huhuja siitä, että mies olisi lavastanut oman kuolemansa ja kadonnut asiakkaiden rahat mukanaan. Moni pitää Cottenin kuolinpaikkaa ja ajankohtaa epäilyttävänä. Intiassa jotkin korruptoituneet lääkärit ja viranomaiset myyvät väärennettyjä kuolintodistuksia. Paikalliset rikolliset käyttävät niitä muun muassa vakuutuspetosten toteuttamiseen.
 Perjantaina asiakkaita edustavat asianajajat esittivät paikallisille viranomaisille vaateen, että ruumis kaivetaan haudasta, jotta vainajan henkilöllisyys sekä kuolinsyy voidaan vahvistaa.
 Aiemmin tänä vuonna tilintarkastaja Ernst & Young kertoi, että Cotten oli luonut Quadrigan alustalle peitenimillä useita tilejä. Lisäksi kävi ilmi, että huomattavan suuria varoja oli siirretty suoraan Cottenille sekä häneen kytköksissä oleville ryhmille.
 Tilintarkastaja onnistui palauttamaan 33 miljoonaa dollaria viedyistä varoista.
 Cottenin leskeä  Jennifer Robertsonia  edustava asianajaja kertoi perjantaina, että hänen asiakkaansa oli ”surun murtama kuullessaan vaatimuksen ruumiin kaivamisesta ylös”. Robertsonin mukaan hänen miehensä kuoleman suhteen ei ole mitään epäilyjä. Lisäksi Robertson on sitä mieltä, ettei ruumiin henkilöllisyyden vahvistaminen edesauta varojen palauttamista takaisin Quadrigan entisille asiakkaille.
 Lue myös:
 BBC: Quadriga: Lawyers for users of bankrupt crypto firm seek exhumation of founder
 Kanadalaiselta kryptopörssiltä kateissa yli 100 miljoonaa euroa – käyttäjät epäilevät, että perustaja lavasti kuolemansa Intiassa

Konkurssiin ajautuneen kryptovaluuttapörssin perustajan ruumis halutaan kaivaa haudasta – moni epäilee, että mies on yhä elossa


Summary: Esimerkiksi rikollisjärjestö United Brotherhood on hankkinut aseita asuntomurroissa.

Suomessa on rekisteröityneisiin metsästäjiin verrattuna moninkertainen määrä luvallisia aseita. Poliisin mukaan aseiden määrä viittaa siihen, että niitä lojuu komeroissa tyhjänpanttina.
 Luvallisia aseita on poliisin arvion mukaan jopa 1,5 miljoonaa. Riistanhoitomaksun maksaneita metsästäjiä oli viime vuonna puolestaan noin 303 000, kertoo Riistakeskus.
 Poliisihallituksen ylitarkastajan  Reima Pensalan  mukaan unohtuneilla aseilla on riski päätyä rikollisiin käsiin.
 – Ongelma on se, että kun aseella ei ole käyttöä, ne unohtuvat ja päätyvät helposti lailliselta omistajalta laittomaan asekauppaan. Tällä hetkellä on yksimielisyys siitä, että anastus tai kavallus on yleisin reitti laittomaan asekauppaan, Pensala sanoo STT:lle.
 Pensalan mukaan yksi ratkaisu olisi se, että jatkossa aselupia myönnettäisiin vain määräaikaisina. Lupa voisi olla voimassa aina määräajan kerrallaan tai vaihtoehtoisesti aseluvan edellytyksien uudelleenarviointiin, kun luvan saanut on päässyt tiettyyn ikään.
 Toinen ratkaisu olisi Pensalan mukaan maksaa omistajalle tarpeettoman aseen hävittämisestä korvaus.
 Tällä hetkellä käyttämättömän aseen luovuttamisesta ei pääsääntöisesti makseta mitään. Korvauksen voi saada, jos aseesta luovuttaessa poliisi järjestää asehuutokaupan.
 Metsästäjäliitto ei lämpene määräaikaisille luville
 Metsästäjäliiton virkaatekevä puheenjohtaja  Ilkka Mäkelä  katsoo, että esimerkiksi viiden vuoden välein uusittava aselupa olisi aktiiviharrastajalle iso rasite. Sen sijaan iäkkäille luvallisille tuleva tarkastus voisi hänen mukaansa toimia.
 – Se voisi olla ihan järkevää. Kun katsotaan metsästyskortin maksajia, niin kun ihminen täyttää yli 75 vuotta, monesti hän päättää samalla luopua metsästyskortista. Siinä kohtaa voisi olla jokin tsekkaus aseiden suhteen.
 Aseiden luovuttamista voisi Mäkelän mielestä kaiken kaikkiaan helpottaa, ja lisäksi hän uskoo, että maksettava korvaus kannustaisi ihmisiä hoitamaan asian hyvissä ajoin.
 Rikollisjärjestö UB hankkinut aseita asuntomurroista
 Laittomia aseita Suomessa on Poliisihallituksen mukaan tuhansia, mutta tarkempaa arviota niiden määrästä, laadusta tai alkuperästä ei voida kertoa. Poliisihallituksen mukaan tutkimukset ovat osoittaneet, että Länsi-Euroopassa laittomia aseita välittävät toimintaan erikoistuneet tahot.
 Osa aseista päätyy keräilijöille, joiden tarkoituksena ei välttämättä ole lainkaan ampua niillä. Osa päätyy rikollisille.
 – Suomessa rikollisilla ja erityisesti järjestäytyneessä rikollisuudessa liikkuvat ampuma-aseet ovat usein asunnoista anastettuja, kertoo poliisitarkastaja  Jyrki Aho  Poliisihallituksesta.
 Esimerkiksi rikollisryhmä United Brotherhoodille on päätynyt asuntomurroissa vietyjä aseita. Heinäkuun lopulla useat saivat Pohjois-Karjalan käräjäoikeudessa tuomion varastettujen aseiden välittämisestä UB:lle Tuusulaan.
 Huhtikuussa Helsingin käräjäoikeus tuomitsi kokelasjäsenen varastettujen aseiden varastoimisesta jengin lukuun Vantaalla. Tuomiot eivät ole lainvoimaisia.
 Varkauksia ja törkeitä varkauksia, joiden kohteen oli ampuma-ase, on viime vuosina ilmoitettu poliisille vuosittain noin 230. Tämän vuoden marraskuun puoliväliin mennessä ilmoituksia oli vajaat 220.
 Ahon mukaan poliisi takavarikoi rikoksentekovälineinä ja kotietsintöjen yhteydessä vuosittain 350–450 asetta, joista osa on laittomia.
 Lue lisää:
 Aseiden määrä Suomessa vähenee – katso, missä ovat maan 1,5 miljoonaa asetta
 KRP: Suuri määrä Itä-Suomesta varastettuja aseita välitettiin United Brotherhood -jengille, aseet pääasiassa peräisin Pohjois-Karjalassa tehdyistä asuntomurroista

Metsästäjiä on Suomessa 300 000, mutta luvallisia aseita 1,5 miljoonaa – Poliisihallitus: "Unohtuneilla aseilla on riski joutua rikollisille"


Summary: Tutkimus uskoo löytäneensä syyn Euroopan johtavan joulukuusimaan viljelmille iskeneeseen tautiin.  Toisessa tutkimuksessa puolestaan testattiin muun muassa hiuslakan ja oluen tehoa joulupuun neulasten säilyttäjinä.

Suomessa koristellaan jouluisin noin puolitoista miljoonaa joulukuusta, valtaosin suomalaisia metsäkuusia, lähimetsästä haettuja tai Suomessa viljeltyjä. Viitisentoista prosenttia joulukuusista tuodaan ulkomailta.
 Vielä muutama vuosi sitten tuontikuusien määrä oli yli kaksinkertainen. Suurin osa tuli silloin Tanskasta, sittemmin Ruotsista ja Puolasta.
 Tanskalaiset joulupuut ovat tavallaan suomalaisia: Tanskan ja monen muunkin maan suosituin joulupuu kaukasianpihta on saanut latinalaisen nimensä suomalaisen 1800-luvun biologin  Alexander von Nordmannin  mukaan. Tanskaksi, kuten myös muun muassa englanniksi, tuo pihta eli jalokuusi onkin ”nordmanninkuusi”.
 Kaukasianpihdalla on kauneutensa ja tuoksunsa lisäksi kolmaskin oivallinen ominaisuus joulukuuseksi: se ei tiputtele neulasiaan. Tai niin oli ennen.
 Kööpenhaminan yliopisto  julkaisi viime joulun alla tutkimuksen, jossa etsittiin syytä kaukasianpihdan ”paljaisiin olkapäihin”, kuten viisi vuotta sitten alkanutta neulasten karisemisepidemiaa nimitetään.
 Joulupuut ovat arvokasta vientitavaraa
 Oksien kärjissä neulaset ovat yhä tukevasti paikallaan, mutta rungon läheltä ne putoavat. Kuusien ostajatkin ovat sen havainneet, joten yleistynyt ilmiö aiheuttaa tulonmenetyksiä Tanskan viljelmille.
 Pikkurahoista ei ole kyse, sillä Tanskassa viljellään noin kymmenen miljoonaa kaukasianpihtaa joka jouluksi. Vain yksi kymmenestä puusta jää kotimaahan, muut viedään ulkomaille. Tanska on Euroopan suurin joulukuusenviejämaa, mutta muiden maiden kilpailu on koventunut viime vuosina.
 Puiden paljaiden olkapäiden ja myös värivirheiden aiheuttajaksi on epäilty magnesiumin puutetta, jota on yritetty hoitaa muuttamalla lannoitusta.
 Kun kaukasianpihtarivistöissä kuitenkin seisoo rinta rinnan samassa maaperässä ja samalla tavoin lannoitettuina sekä hyväkuntoisia että kaljuuntuvia puita, taudin alkusyyn täytyy olla syvemmällä, sanovat kööpenhaminalaistutkijat.
 He uskovat jäljittäneensä syyn perimästä: osa puista on geneettisesti taipuvaisempia saamaan paljaat olkapäät. Puut ovat perineet vanhemmiltaan vaihtelevan kyvyn hyödyntää ravinteita, täsmentää apulaisprofessori  Ole Kim Hansen .
 Tavoitteena on selvittää geenien rooli niin tarkkaan, että kaikille taimille voidaan antaa todistus terveestä perimästä. Silloin viljelijät välttyvät istuttamasta geeneiltään heikkoja yksilöitä ja ne karsiutuvat viljelmiltä vähitellen kokonaan.
 Olutta ja energiajuomaa kuusenjalkaan
 Australialaisessa tutkimuksessa koululaisryhmä vertaili  New South Walesin yliopiston  professorin  Angela Molesin  johtamana kotikonsteja, joilla ihmiset kertoivat pitäneensä joulupuunsa tuuheana. Laji oli radiata- eli montereynmänty.
 Australian Journal of Botany  -lehdessä muutama vuosi sitten julkaistussa tutkimuksessa testattiin neljää keinoa.
 Ensimmäinen oli neulasten suihkuttaminen hiuslakalla. Sillä oli määrä tukkia neulasten ilmaraot ja estää veden haihtumista. Toisena kokeiltiin energiajuomaa. Ehkä kokeessa käytetyt oksat saisivat puhtia sen sokerista? Leikkokukille sokerin tiedettiin tepsivän.
 Kolmas kikka oli kiehuvan kuumaksi keitetty vesi. Sen ideana oli tyven sahauspinnan pihkan liuottaminen, jolloin oksat kenties alkaisivat hörppiä vettä tehokkaasti.
 Neljäntenä kokeeseen pantiin olut. Puolet vedestä korvattiin sillä ravinteiden ja mineraalien nimissä ja siinä toivossa, että oluen alkoholi tappaisi mikrobeja.
 Vertailuoksat saivat vain tavallista vettä. Sillä juotettiin myös oksia, joiden neulaset saivat tujauksen hiuslakkaa.
 Hiuslakka voitti
 Puita pidettiin kuukauden ajan sisällä, ja neulasten kuntoa seurattiin klorofyllifluoresenssimittarilla. Sen tulokset osoittautuivat yhteneväisiksi silmämääräisten arvioiden kanssa.
 Olut ja energiajuoma eivät pärjänneet kisassa lainkaan. Oksat muuttuivat ruskeiksi ja veltoiksi. Veden – niin viileän kuin keitetyn – tulokset olivat parempia, mutta selvä ykkönen oli hiuslakka.
 Klorofyllifluoresenssimittaus kertoi, että oksat olivat säilyttäneet 90 prosenttia yhteyttämiskyvystään. Niihin oli jopa alkanut ilmestyä uusia neulasia.
 Moles arvelee, ettei ilmarakojen tukkeutuminen ollut ainoa syy. Puulta ehkä katoaa kyky havaita etyleeniä. Se on monien hedelmien ja kasvien erittämää kaasua, joka nopeuttaa kuihtumista.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 13. Yhdysvaltain joulupadat ovat kattiloita, ja nyt niiden kyljessä on älysiru
 12. Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen
 11.  Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Tanskan kuuluisat joulukuuset kärsivät paljaista olkapäistä


Summary: Saksassa tuomioistuin on velvoittanut ulkoministeriön hakemaan ensimmäiset naiset ja lapset pois Syyrian leireiltä. Puolitoistavuotias poika katosi kesällä viranomaisten hidastelun vuoksi.

Marraskuun 23. päivänä kello 21.10 Frankfurtin lentokentälle  laskeutuu  reittilentokone Pohjois-Irakin kurdialueelta Erbilistä.
 Kyydissä on epätavallinen seurue: kolmikymppinen nainen ja hänen kolme lastaan, jotka ovat päässeet kotimaahan Saksan valtion avustuksella.
 Heidät on autettu Saksaan al-Holin leiriltä Pohjois-Syyriasta.
 Kerta on ensimmäinen, kun Saksa avustaa aiemmin Isis-terroristiliikkeen alueella oleskelleen naisen kotiin.
 Yksittäisiä lapsia on tuotu aiemmin.
 Suomessa käydään  parhaillaan kiivasta keskustelua siitä, pitäisikö Suomen hallituksen tehdä päätös naisten ja lasten kotiuttamiseksi al-Holin leiriltä. Leirin olosuhteet ovat erittäin vaikeat, mutta niin on myös linjaus kotiuttamisesta.
 Isis-alueelle matkustaneiden naisten pelätään olevan turvallisuusuhka Suomessa.
 Myös  Angela Merkelin  hallitus on muiden Euroopan maiden tavoin haluton kotiuttamaan al-Holissa ja muilla leireillä olevia naisia.
 Marraskuussa kotiutunut  nainen lapsineen  oli erityistapaus. Heidät siirrettiin amerikkalaisten avustustyöntekijöiden välityksellä ensin Pohjois-Irakiin, josta Saksa auttoi perheen kotimaahan. Nainen oli al-Holissa hoitanut yhdysvaltalaista orpoa, joka kotiutettiin samassa yhteydessä Yhdysvaltoihin.
 Mutta pian Saksan on pakko auttaa muitakin naisia ja lapsia al-Holista kotimaahan.
 Saksassa oikeusistuimet ovat tehneet ensimmäiset päätökset, jotka velvoittavat viranomaiset hakemaan heitä kotimaahan.
 Lakimies   Dirk Schoenian  vastaa puhelimeen Hannoverissa. Schoenianista on tullut al-Holissa ja muilla leireillä olevien saksalaisten naisten ja lasten väylä takaisin kotimaahan.
 Hänen asiakkainaan on yhteensä noin tusina al-Holin leirillä olevaa naista ja heidän lapsensa.
 Jokaisen kotiuttamisesta on vireillä oma erillinen oikeusjuttunsa, joissa perheet ovat haastaneet Saksan ulkoministeriön oikeuteen sen jälkeen kun ministeriö on kieltäytynyt auttamasta Isis-alueelle matkustaneita kotiinpaluussa.
 Oikeudenkäynti Syyriaan matkustaneita saksalaismiehiä vastaan vuonna 2015. Dirk Schoenian kuvassa oikealla. Holger Hollemann / EPA
 – Saksan poliittinen johto ei ole halunnut tehdä päätöstä kotiuttamisesta, joten meidän oli välttämätöntä viedä asia oikeuteen, Schoenian sanoo Ylen haastattelussa.
 Tähän mennessä hän on voittanut kaikki Syyrian leireiltä kotouttamista koskevat oikeusjuttunsa. Kaksi päätöksistä on pitänyt korkeammassa hallinto-oikeudessa (OVG) ulkoministeriön valituksesta huolimatta. Kolmas päätös tuli maanantaina, eikä ole lainvoimainen.
 Ensimmäinen  heinäkuussa  tullut päätös koski epäillyn Isis-taistelijan vaimoa ja hänen kolmea lastaan. Ulkoministeriö olisi halunnut kotiuttaa vain 2-, 7- ja 8-vuotiaat lapset ja valitti päätöksestä.
 Ylempi oikeusaste kuitenkin päätti, että Saksan on valtion suojeluvelvollisuuden nojalla autettava hengenvaarallisissa leirioloissa olleet lapset kotiin yhdessä äidin kanssa. Traumatisoituneet lapset ovat oikeuden mukaan riippuvaisia äidin suojelusta ja hoidosta.
 Päätöstä voidaan pitää ennakkotapauksena useille Saksassa vireillä oleville oikeusjutulle. On vielä epäselvää, milloin kotiuttaminen tapahtuu.
 Aiemmin Saksa on   auttanut takaisin kotimaahan  orpolapsia ja yhden hengenvaarallisesti sairaan vauvan. Schoenian oli mukana myös orpolasten kotiuttamisessa.
 – Siitä pääsimme sopuun ilman oikeuden päätöstä.
 Schoenianin mukaan ulkoministeriö viestitti toukokuussa olevansa valmis tuomaan kahden perheen yhteensä neljä orpoa kotiin. Lapset ovat iältään 1–6-vuotiaita. Asiaa ei viety sovun löytymisen vuoksi viety oikeuteen.
 – Mutta heidät haettiin lopulta vasta elokuussa.
 Viivyttely osoittautui kohtalokkaaksi. Schoenianin mukaan yksi neljästä orpolapsesta katosi sillä aikaa, kun ulkoministeriö valmisteli kotiuttamista.
 Noin puolitoistavuotias poika oli orvoksi jäätyään päätynyt syyrialaisen naisen hoidettavaksi al-Holissa.
 Leirillä syyrialaiset on erotettu länsimaisista naisista ja lapsista eri alueelle. Länsimaalaiset eivät voi poistua leiriltä, mutta syyrialaisia naisia kurdiviranomaiset ovat päästäneet toisinaan pois.
 Ilmeisesti tällä tavalla katosi syyrialaisnaisen mukana ollut saksalaistaapero. Lapsen sijainnista ei ole tällä haavaa mitään tietoa.
 Saksalaislapsen katoaminen ei ollut Saksassa julkinen skandaali, mitä lakimies ihmettelee.
 – Täällä keskustelua hallitsee huoli siitä, minkälaisen turvallisuusuhan vanhemmat eli Isisin kannattajat saattaisivat aiheuttaa.
 Suomessa ei ole samanlaista väylää hakea kotiuttamispäätöstä  tuomioistuimelta, arvioi valtiosääntöoikeuden väitöskirjatutkija  Milka Sormunen  Helsingin yliopistosta. Hänen erikoisalaansa ovat lasten oikeudet ja perus- sekä ihmisoikeudet.
 – Suomessa ei ole vastaavaa keinoa haastaa viranomaisia oikeuteen valtion passiivisuudesta, Sormunen sanoo.
 Suomessa ylimmät laillisuusvalvojat oikeuskansleri ja eduskunnan oikeusasiamies valvovat viranomaisten toiminnan lainmukaisuutta.
 Oikeuskansleri  Tuomas Pöysti   linjasi  lokakuussa, että valtioneuvosto ja ministerit ovat toimineet lainmukaisesti Syyriassa leirillä olevien suomalaisten naisten ja lasten kotiuttamiskysymyksessä. Pöysti suosittaa, että Suomen olisi pyrittävä kotiuttamaan ainakin lapset.
 Oikeuskanslerin tehtäviin ei kuulu kuitenkaan määrätä viranomaisia ryhtymään mihinkään tiettyihin toimenpiteisiin.
 Sormusen mukaan ihmisoikeusnäkökulmasta valtiolla on velvollisuus ryhtyä aktiivisiin toimenpiteisiin perus- ja ihmisoikeuksien turvaamiseksi. Tämä velvollisuus on erityisen korostunut haavoittuvien ryhmien kohdalla.
 Al-Holin tapauksessa ei ole olemassa päätöstä, josta omaiset voisivat valittaa. Sormusen mukaan al-Holilla olevien naisten ja lasten asema on herättää kysymyksiä siitä, onko Suomen oikeusjärjestys tältä osin puutteellinen.
 – Pitäisi pohtia, heijastaako tämä laajempaa ongelmaa oikeusturvan toteutumisessa. Järjestelmä tuntuu tässä tilanteessa aika hampaattomalta, kun käytössä ei ole tehokkaita oikeussuojakeinoja.
 Saksassa jokaisen perheen kohtalo ratkaistaan yksitellen  oikeudessa, mutta Hollannissa al-Holissa olevat naiset ovat nostaneet ryhmäkanteen valtiota vastaan. Marraskuussa hollantilainen tuomioistuin linjasi, että Hollannin viranomaisten on haettava lapset kotiin.
 Päätöksen mukaan myös naiset on tuotava kotiin, jos lasten kotiuttaminen edellyttää sitä. Pohjois-Syyrian leirejä hallinnoivat kurdiviranomaiset ovat sanoneet, etteivät he suostu äitien ja lasten erottamiseen.
 Oikeuden päätöksen mukaan Hollannin olisi pitänyt tarvittaessa suostua siihen, että Yhdysvallat tuo hollantilaiset Hollantiin. Yhdysvallat on toistuvasti vaatinut Euroopan valtioita hakemaan kansalaisensa leiriltä ja tarjonnut Hollannille apua
 .
 Isis-taistelijan vaimo ja lapset al-Holin leirillä kesäkuussa. Ahmed Mardnli / EPA
 Aikaa kotiuttamiseen annettiin kaksi viikkoa, mutta sitä ei ehditty tehdä.
 Kymmenen päivää myöhemmin päätös pyörrettiin seuraavassa oikeusasteessa. Uusi linjaus oli se, ettei naisten ja lasten kohtalosta päättäminen kuulu tuomareille vaan maan johdolle.
 Oikeus tuomitsi Hollannin hallituksen päättämään asiasta. Hollannin hallitus on sanonut, ettei se hae kansalaisiaan leireiltä.
 Kanteessa on   mukana 23 hollantilaista naista  ja 56 lasta. Kaikki lapset ovat alle 12-vuotiaita ja valtaosa heistä alle kouluikäisiä. Hollantilainen lakimies  André Seebregts  edustaa valtaosaa ryhmäkanteen naisista.
 Hän kertoo Ylelle puhelimitse heidän valittaneen päätöksestä nyt korkeimpaan oikeuteen. He toivovat päätöstä jo tammikuussa, sillä Seebregtsin mukaan al-Holin ja muiden leirien asukkaita uhkaavat aiempien vaarojen lisäksi nyt Syyrian presidentin  Bashar al-Assadin  joukot.
 Al-Assadin joukot ovat siirtyneet leirien lähistölle sen jälkeen, kun Turkki aloitti hyökkäyksen Pohjois-Syyriaan. Leirit ovat vielä kurdiviranomaisten hallinnassa, mutta tilanne voi muuttua.
 Syyrian hallinnon joukkoja on sodan aikana syytetty lasten kiduttamisesta ja tappamisesta.
 Seebregts kävi itse al-Holin leirillä heinäkuussa. Hän kertoo olevansa leirillä olevien naisten kanssa yhteydessä jatkuvasti.
 – Leirillä on todella märkää ja kylmä. Siellä kuolee jatkuvasti lapsia. Leirillä on väkivaltaa. Muut naiset ovat tappaneet toisia ja telttoja on sytytetty tuleen, Seebregts sanoo.
 Hänen mukaansa radikalisoituneet naiset ovat vainonneet erityisesti niitä naisia, jotka ovat kertoneet haluavansa takaisin länteen.
 Seebregts uskoo korkeimman oikeuden linjaavan heidän edukseen ja velvoittavan Hollannin viranomaiset hakemaan naiset ja lapset takaisin.
 – Nykyisessä tilanteessa ihmisoikeuksien toteutuminen on uhattuna.
 Lue lisää:
 Konsulikyydillä kotimaahan: Näin muut Pohjoismaat ovat onnistuneet hakemaan Isis-taistelijoiden lapsia Syyrian leireiltä
 Al-Hol nostatti monta kiperää kysymystä: Voidaanko lapset erottaa äideistään, onko äidin äärimielipide riittävä syy lapsen huostaanotolle?

Myös muut Euroopan maat ovat haluttomia hakemaan kansalaisensa al-Holista kotimaahan – mutta kohta Saksan on pakko


Summary: Al-Holin suomalaiset ovat turvallisuusriski, joka ei kuitenkaan poistu sillä, että heidät jätetään leirille.

Suomalaisia naisia ei pidä hakea leiriltä, koska he ovat turvallisuusriski. Tällaisella perusteella al-Holin Isis-leirin suomalaisten palautusoperaatiota käytännössä vastustetaan.
 Ajatus on, että mikäli leirin naisia ja lapsia autetaan palaamaan Suomeen, joku heistä tekee Suomessa terrori-iskun tai vähintään avustaa sellaisen tekemisessä.
 Tällä päättelyllä oppositio ja myös hallituspuolue keskusta vastustavat palautusoperaatiota, jossa myös aikuisia kotiutettaisiin.
 Mihin väite pohjaa? Entä ovatko perusteet aiheellisia? Kokosimme 5 olennaista asiaa, jotka on syytä muistaa keskustelussa.
 1. Emme toistaiseksi tiedä, mihin leirin suomalaiset ovat syyllistyneet
 Oppositiopuolue  perussuomalaiset kutsuu  leirin naisten toimintaa muitta mutkitta "terroristiseksi".
 On selvää, että kokonaisuudessaan al-Holin leirin 11 000 ulkomaalaista eivät ole viaton joukko. Heistä valtaosan epäillään olleen Isis-taistelijoiden perheenjäseniä.
 Isis-taistelijoiden vaimojen rooli on ollut järjestössä aktiivinen. He ovat toimineet esimerkiksi uusien jäsenten värvääjinä ja propagandan valmistajina. Myös heidän lapsensa on otettu hyvin nuorella iällä mukaan väkivaltaiseen toimintaan, jopa suorittamaan teloituksia.
 – Se, että henkilöt ovat naisia, ei tee kysymyksestä yhtään vähemmän relevanttia Suomen turvallisuuden kannalta, sanoo jihadismin tutkija  Juha Saarinen .
 Leirin suomalaisten naisten mahdollinen rooli Isis-terroristijärjestössä on kuitenkin toistaiseksi aivan epäselvä. Yhtäkään rikostutkintaa ei ole aloitettu. Emme siis tiedä, mihin juuri nämä ihmiset mahdollisesti ovat syyllistyneet.
 Suomalaiset viranomaiset voivat saada naisten toiminnasta selvyyttä käytännössä vain, jos näitä päästään kuulemaan.
 2. Riski on kuitenkin todellinen
 Suojelupoliisi arvioi al-Holin leirillä olevien suomalaisten kuitenkin olevan selkeä turvallisuusriski.
 Supon mukaan  henkilöt palattuaan todennäköisesti jatkavat terroristista toimintaa, verkostoituvat sekä keskenään että Suomessa jo toimiviin jihadistisiin verkostoihin.
 – Terrorismin uhka Suomea kohtaan todennäköisesti lisääntyy, jos konfliktialueelta palaa terroristijärjestö Isiliin (Isis) kuuluneita henkilöitä, sanoo Supon viestintäasiantuntija  Minna Passi .
 Suojelupoliisi ei avaa yksityiskohtaisesti, mihin arvio perustuu.
 Tiedustelupalveluiden huolella on kuitenkin perusteensa, sanoo Juha Saarinen.
 Huoli ei Saarisen mukaan liity vain siihen, että henkilöt tekisivät terroritekoja itse, vaan myös siihen, että he voivat inspiroida sellaisia.
 – Heillä on mahdollisesti aseellista koulutusta ja kontaktit aseellisiin ryhmiin. He voivat pyrkivä levittämään tätä osaamista, ja koska he ovat jo taistelleet jihadististen ryhmien riveissä, heidän uskottavuutensa ja karismansa ovat kasvaneet näiden kokemusten myötä.
 3. Riski olisi rajattu, eikä se olisi uusi
 Syyrian ja Irakin konfliktialueilta on palannut Eurooppaan jo tuhansia vierastaistelijoita. Heidän joukossaan on myös niitä, jotka ovat syyllistyneet terroritekoihin paluunsa jälkeen. Esimerkiksi Brysselin vuoden 2016 terrori-iskujen  tekijöiden joukossa  oli tällaisia henkilöitä.
 Toistaiseksi vierastaistelijat eivät ole profiloituneet todennäköisimpinä iskujen tekijöinä, sanoo terrorismin tutkija  Leena Malkki  Helsingin yliopistosta.
 – Pikemminkin esiin nousevat ne, jotka olisivat halunneet lähteä (taistelemaan), mutta eivät päässeet.
 Suojelupoliisin seurannassa on tällä hetkellä noin 390 terrorismin torjunnan kohdehenkilöä. Jos al-Holin äidit lisättäisiin listalle, määrä nousisi 400:ään.
 Palaajat eivät siis ole mitenkään uusi ilmiö, Malkki muistuttaa.
 – Puhutaan kymmenestä ihmisestä ja tiedämme keitä he ovat. Heidän ei pitäisi olla uusi haaste terrorismin torjunnan näkökulmasta.
 Suurempi huolen kohde ovat Malkin mukaan esimerkiksi vankilassa istuvat ja siellä mahdollisesti radikalisoituneet henkilöt.
 Esimerkiksi Brysselin  juutalaismuseoon vuonna 2014  iskenyt ranskalais-algerialainen  Mehdi Nemmouche  oli matkustanut Syyriaan ja liittynyt siellä ääri-islamistisiin ryhmiin. Poliisin arvion mukaan hänen radikalisoitumisensa tapahtui kuitenkin ranskalaisissa vankiloissa.
 Suomeen on aiemmin palannut yli 20 henkilöä Syyrian ja Irakin konfliktialueilta. He eivät toistaiseksi ole tiedettävästi syyllistyneet rikoksiin.
 – On sellaisiakin palanneita, jotka ovat asettuneet tänne ja elävät ihan normaalia elämää, sanoo sisäministeriön poliisiosaston kehittämispäällikkö  Tarja Mankkinen .
 Monet varhaisessa vaiheessa Syyriaan lähteneet pettyivät kokemukseen ja tulivat pois. Al-Holin leirillä on kuitenkin väkeä, joka on halunnut jäädä konfliktialueelle pitkäksi aikaa. Se voi tarkoittaa, että ainakin osa heistä on pidemmälle radikalisoituneita kuin aiemmin palanneet.
 4. Riski ei poistu sillä, että henkilöt jäävät Syyriaan
 Vaikka Suomen hallitus päättäisi, että ainakaan aikuisia ihmisiä ei auteta palaamaan Suomeen, heidän aiheuttamansa turvallisuusriski ei poistu.
 – Yhtä lailla kuin heidän tuomisessaan Suomeen, myös heidän jättämisessään alueelle on omat riskinsä, sanoo tutkija Juha Saarinen.
 Al-Holin leirin suomalaisnaisilla on Suomen kansalaisuus ja siten oikeus palata, jos siihen omin neuvoin kykenevät. Vaikka Suomi ei palauta heitä, he voivat tulla tänne omin neuvoin, vuosienkin päästä.
 – Onko järkevämpää tuoda ihmiset hallitusti ja kontrolloidusti Suomeen ja pyrkiä saamaan heidät heti johonkin prosessiin sisälle, vai odotetaanko sitä, että heitä palailee sieltä lyhyen tai pidemmän ajan sisällä yksitellen tai pienemmissä ryhmissä, Tarja Mankkinen sisäministeriöstä pohtii.
 Poliittisesti palauttamispäätös on kuitenkin vaikea, tutkija Leena Malkki sanoo. Henkilöt jotka päättävät tuoda naiset Suomeen, kantavat seurauksista vastuun.
 – Jos ei tehdä mitään, sen riskit konkretisoituvat vasta myöhemmin. Kun ajallinen etäisyys on pidempi, asiasta ei olla samalla tavalla poliittisesti vastuussa.
 5. Onko tavoitteena turvallisuus vai juuri suomalaisten turvallisuus?
 Jos leirillä olevia ei avusteta palaamaan, on toki mahdollista, että he eivät ikinä palaa kotimaihinsa.
 Se saattaa vähentää heidän mahdollista riskiään esimerkiksi Suomen kansalaisille. Mutta se voi lisätä terrorismin uhkaa muulle maailmalle. Al-Holin leirillä olevat voivat liittyä Isisiin, tai heistä voi muodostua pohja uudelle terroristiselle järjestölle.
 – Meillä on vanhan ajan ajatus, että Suomea uhkaavat asiat, jotka ovat Suomessa. Mutta tämä ilmiö ei ole maantieteeseen sidottu. Liikkuvista terroristeista on muodostunut kansainvälinen uhka, tutkija Leena Malkki sanoo.
 Malkki huomauttaa lisäksi, että terroristinen toiminta voi kohdistua myös Suomeen, vaikka henkilö olisi muualla. Suojelupoliisin kohdehenkilöiden listalla on nytkin henkilöitä, jotka eivät asu Suomessa.
 Isisin kaltaiset ilmiöt ovat kansainvälisiä, ja siksi niiden torjuminen vaatii kansainvälistä yhteistyötä, Malkki sanoo.
 – Jos Suomi haluaa kantaa kansainvälistä vastuuta, olisi ehkä yksinkertaisinta hakea omat kansalaiset pois leiriltä. Ainoa mahdollisuus siihen on nyt, kun he vielä ovat siellä.
 Lue lisäksi:
 Al-Hol nostatti monta kiperää kysymystä: Voidaanko lapset erottaa äideistään, onko äidin äärimielipide riittävä syy lapsen huostaanotolle?
 Analyysi: Al-Holin operaatio on Marinin hallituksen ensimmäinen tilaisuus osoittaa, kykeneekö se tekemään vaikeita päätöksiä

Onko Suomi palauttamassa “terroristeja”? 5 olennaista kysymystä al-Holin suomalaisten synnyttämästä turvallisuusuhasta


Summary: Apulaistietosuojavaltuutetun mielestä Puolustusvoimien on selvitettävä, miksi se julkaisee reserviläisten ylennystietoja. Lain mukaan Puolustusvoimat saa kertoa reserviläisen sotilasarvon vain erityistapauksissa.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Itsenäisyyspäivänä lukuisat reserviläiset saivat perinteiseen tapaan ylennyksen sotilasarvoonsa. Puolustusvoimat on vuosikymmenten ajan toimittanut tiedot ylennyksistä myös tiedotusvälineille, jotka ovat julkaisseet niitä esimerkiksi sanomalehdissä ja netissä.
 Myös Puolustusvoimat kertoo ylennyksistä  omilla internet-sivuillaan . Ylennystiedoissa kerrotaan reserviläisen uusi sotilasarvo sekä sukunimi ja kaikki etunimet.
 Kun nuori valmistuu ammattiin tai ylioppilaaksi, hän voi kieltää nimensä julkaisemisen. Silloin oppilaitokset jättävät kertomatta tiedotusvälineille ne valmistuvat, jotka eivät halua nimeään julkisuuteen.
 Reserviläisellä ei sen sijaan ole mahdollisuutta etukäteen kieltää nimensä julkaisemista. Ylennys ja nimi tulevat lehtien sivuille ja Puolustusvoimien nettisivuille, halusi reserviläinen sitä tai ei.
 Apulaistietosuojavaltuutettu  Jari Råmanin  mukaan reserviläisellä olisi hyvä olla mahdollisuus vaikuttaa tietonsa julkaisemiseen.
 – Ei olisi huono ajatus, että ihmiselle annettaisiin mahdollisuus arvioida, haluaako hän tietonsa julkisuuteen vai ei, sanoo Råman.
 Vanha perinne
 Puolustusvoimat ei kysy ylennettäviltä etukäteen nimen julkaisulupaa. Lupaa ei myöskään kysytä esimerkiksi varusmiespalveluksen tai kertausharjoitusten yhteydessä.
 – Tässä on kysymys vanhasta perinteestä, jonka on katsottu ilmeisimmin tukevan maanpuolustustahtoa, kertoo Puolustusvoimien tietosuojajohtaja  Kari J. Laitinen .
 Reservin ylennyksistä on kerrottu muun muassa sanomalehtien sivuilla.  Petri Kivimäki/Yle
 Reserviläisen sotilasarvo ei ole julkista tietoa siinä mielessä, että sen saisi helposti selville. Puolustusvoimat luovuttaa tiedon sotilasarvosta ulkopuolisille  vain poikkeustapauksissa . Omaa sotilasarvoaan voi tiedustella, jos se on päässyt unohtumaan. Lisäksi tieto sotilasarvosta voidaan luovuttaa eräille viranomaisille.
 Lain mukaan reserviläisen nykyisen sotilasarvon voi kertoa myös ylennyksen esittäjälle. Tosin ylennystä voi reserviläiselle esittää, vaikka reserviläisen sotilasarvo ei olisikaan tiedossa.
 Reserviläisen sotilasarvo on siis lähtökohtaisesti sellaista tietoa, jota Puolustusvoimat ei julkisuuteen kerro. Kuitenkin ylennyspäivänä se kerrotaan.
 Saako ylennystiedon julkaista?
 Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden professori  Olli Mäenpää  on Suomen johtavia julkisuuslain asiantuntijoita. Hän on ensin sitä mieltä, että ylennyslista olisi EU:n tietosuoja-asetuksen mukainen henkilörekisteri, jota varten nimen julkaisulupa pitää ehdottomasti olla.
 Asia ei kuitenkaan ole näin yksiselitteinen. Tietosuoja-asetusta ei nimittäin sovelleta sotilasarvoihin, koska tieto sotilasarvosta kuuluu asevelvollisrekisteriin.
 – Tieto ylennetyistä ei ole rikosasioiden tietosuojalain tarkoittama erillinen henkilörekisteri, vaan ote asevelvollisrekisteristä. Tiedon luovuttamiseen sovelletaan sitä, mitä asiasta on säädetty henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa annetussa laissa, kertoo Puolustusvoimain tietosuojajohtaja  Kari J. Laitinen .
 Professori Olli Mäenpääkin joutuu levittämään käsiään ja toteamaan, ettei hän tiedä lopullista vastausta siihen, saako ylennettävien nimet julkaista.
 Julkaisuperuste löydettävä
 Tietosuojavaltuutetun toimisto valvoo tietosuojalainsäädännön toteutumista Suomessa. Turvallisuus- ja oikeushallintoon perehtynyt apulaistietosuojavaltuutettu Jari Råman kertoo, että Puolustusvoimilla henkilötietojen käsittely perustuu kansalliseen eli Suomen omaan lainsäädäntöön.
 – Puolustusvoimilla on lakisääteinen oikeus käsitellä henkilötietoja, joten ihmisellä ei ole oikeutta vastustaa sitä, kertoo Råman.
 Råmanin mukaan ei kuitenkaan ole selvää, onko Puolustusvoimilla oikeus julkaista ylennystietoja.
 – Ei ole täysin yksiselitteistä, onko Puolustusvoimilla oikeus käsitellä henkilötietoja julkaisutarkoituksessa. Onko ylennysten julkaiseminen lainmukaista vai ei, siihen ei suoraa vastausta ei ole.
 Råmanin mukaan Puolustusvoimien tuleekin nyt tehdä itselleen selväksi, millä se perustelee ylennystietojen julkaisemisen.
 – Puolustusvoimien täytyy selvittää, mihin julkaisemistarve perustuu ja mitkä ovat säännöt, joilla he ylennystietoja julkaisevat. Puolustusvoimien tulee tietosuojasääntelyn keskeisen velvoitteen mukaisesti pystyä osoittamaan henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuus, sanoo Råman.
 Tuhansia reserviläisiä oli mukana Kaakko 2019 -sotaharjoituksessa. Silva Nieminen/yle
 Koska lain mukaan sotilasarvoja ei ulkopuolisille voi luovuttaa kuin poikkeustapauksissa, on ylennysten julkaiseminen Råmanin mukaan ikään kuin murtanut sen lähtökohdan, että sotilasarvot ovat vain tiettyjen tahojen tiedossa.
 – Puolustusvoimien tulee itse tunnistaa, mikä on oikeudellinen peruste ylennystietojen julkaisemiseen. Tämä on ratkaiseva asia, mikä heidän tulee selvittää.
 Nykyisin reserviläinen ei voi kieltää tietojensa julkaisemista. Apulaistietosuojavaltuutettu Jari Råmanin mielestä reserviläisellä olisi hyvä se oikeus olla.
 – Ihmisen ajatusmaailma on saattanut muuttua sitten armeija-aikojen. Vaikka on käynyt armeijan, sotilasarvo ei välttämättä ole enää sellainen asia, jota haluaa ikään kuin mainostaa. Se, että ihminen voisi itse vaikuttaa nimen julkaisemiseen, ei olisi ollenkaan huono suuntaus. Varsinkaan kun tällä hetkellä sellaista mahdollisuutta ei nykyään ole.
 Perustelu puuttuu
 Puolustusvoimilla ei tällä hetkellä ole selvää perustelua sille, miksi se ylennystietoja julkaisee. Ainoa perustelu on, että se on vuosia vanha perinne ja tapa.
 Nyt Puolustusvoimat alkaakin selvittää myös itselleen, miksi tietoja julkaistaan ja miksi lupaa julkaisemiseen ei etukäteen kysytä. Puolustusvoimat myös selvittää, miksi se julkaisee reserviläisten sotilasarvoja, vaikka niitä ei lain mukaan saa antaa kuin tietyille tahoille.
 – Me selvitämme sen oikeusperusteen, mihin se meidän julkaisuoikeus perustuu, kertoo Puolustusvoimien tietosuojajohtaja Kari J. Laitinen.
 Laitinen pohtii, että esimerkiksi reservin upseerien kohdalla kyse voisi olla siitä, että tasavallan presidentin päätös tai sotilaskäsky annetaan tiedoksi.
 – Tästä asiasta me emme ole millään tavalla varmoja, joten se asia on selvityksen kohteena. Mitään kantaa meillä ei siihen asiaan vielä ole.
 Puolustusvoimien aluetoimistot puolestaan päättävät aliupseerien ja miehistön ylennyksistä.
 – Siinä voisi olla kyse aluetoimiston tekemän päätöksen tiedoksianto. Mutta me selvittämme tämäkin asian, kertoo Laitinen.
 Kesään mennessä valmista
 Puolustusvoimain tietosuojajohtaja Kari J. Laitinen kertoo, että asia selvitetään yhdessä tietosuojavaltuutetun kanssa, jotta asia tulee varmasti selväksi.
 Siihen pitäisikö reserviläisen pystyä kieltämään ylennystietonsa julkaiseminen, ei Kari J. Laitinen halua ottaa kantaa.
 – En halua ottaa kantaa, koska se asia on ihan selvittämätön.
 Myös apulaistietosuojavaltuutettu Jari Råman on tyytyväinen asian etenemiseen.
 – On hyvä, että Puolustusvoimat julkaisuasian selvittää, sanoo Råman.
 Puolustusvoimat lupaa selvityksensä valmiiksi ennen kuin seuraava ylennyskierros ensi vuoden kesäkuussa koittaa.

Reserviläisten ylennyksistä syntyi erikoinen soppa – Puolustusvoimat on kertonut tiedot vuosikymmenten ajan eikä itsekään tiedä, saako niin tehdä


Summary: Kyseessä on Carrie Lamin ensimmäinen vierailu Kiinan pääkaupungissa sen jälkeen, kun hänen hallintonsa sai murskatappion marraskuun aluevaaleissa.

Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  vierailee parhaillaan Pekingissä.
 Nelipäiväisen vierailun aikana Lamin on määrä keskustella itsehallintoalueen poliittisesta ja taloudellisesta tilanteesta Pekingin kaupungin johdon kanssa. Maanantaina hän tapaa Kiinan presidentin  Xi Jinpingin , uutistoimisto Reuters raportoi.
 Lam vierailee Kiinan pääkaupungissa ensimmäistä kertaa sen jälkeen, kun hänen hallintonsa koki murskatappion viime kuussa pidetyissä aluevaaleissa.
 Tuolloin itsehallintoalueen 18 aluevaltuustosta yhteensä 17 päätyi demokratiamyönteisten ryhmien hallintaan. Muutos oli merkittävä, sillä aiemmin kaikki valtuustot olivat Peking-mielisten hallinnassa. Vaalitulos on herättänyt epäilyksiä mahdollisista henkilöstövaihdoksista Lamin vetämässä johtoryhmässä, uutistoimisto Reuters kirjoittaa.
 Kiinan-vastaiset mielenosoitukset ovat ravistelleet Hongkongia jo puoli vuotta. Levottomuudet saivat alkunsa epäiltyjen luovuttamista Manner-Kiinaan koskevasta lakialoitteesta, mutta laajenivat pian vaatimuksiksi demokratian lisäämisestä.
 Britannian siirtomaavallan alaisuudessa ollut Hongkong palautettiin osaksi Kiinaa vuonna 1997. Tuolloin sovittiin yksi maa, kaksi järjestelmää -periaatteesta, joka takaa itsehallintoalueen asukkaille laajat vapaudet ja oikeudet.
 Lue lisää:
 Sadattuhannet osoittivat mieltään Hongkongissa – Kiinan-vastaiset mielenosoitukset jatkuneet jo puoli vuotta
 Demokratialiike on noussut Hongkongin aluevaalien voittajaksi
 Kiinan Xi antoi tukensa Hongkongin parjatulle hallintojohtajalle

Hongkongin hallintojohtaja vierailee Pekingissä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Selvitimme, mistä maista Suomeen tullaan nyt eniten töihin
 Viro on ollut Suomessa pitkään ylivoimaisesti tärkein ulkomaisen työvoiman lähde. Nyt suunta on muuttumassa.  Ylen erikoisartikkeli kertoo , mistä kaikkialta meille tullaan töihin ja mitä töitä maahanmuuttajat täällä tekevät.
 Al-Hol-perheiden puolesta oikeusjuttuja Saksassa ja Hollannissa
 Isis-taistelijan vaimo ja lapsi al-Holin leirillä kesäkuussa. Ahmed Mardnli / EPA
 Monet EU-maat ovat Suomen tavoin haluttomia hakemaan kansalaisiaan al-Holista. Toisaalta Saksassa on oikeus määrännyt valtion hakemaan lapsia ja äitejä takaisin, ja oikeusteitse samaa on yritetty myös Hollannissa. Suomessa  oikeusjärjestelmä on kuitenkin erilainen .
 Suomalaiset vievät kehitysmaihin helppoja ja halpoja verkkoyhteyksiä: "Kuin Ikea-hyllyä kokoaisi"
 Antti Pinomaa asentaa sähkökaapelia namibialaisessa Oniipan kylässä. Fusion Grid
 Suomesta on viety kehitysmaihin vuosikymmenten ajan porakaivoja ja maatalouden työkaluja, mutta nyt avustustoimintaan on tuotu mukaan  helppoja verkkoyhteyksiä . Sähköverkko ja internet-yhteydet mahtuvat yhteen pakettiautoon ja ne voidaan pystyttää jopa päivässä.
 Sää on pilvistä ja sateitakin saadaan
 Yle
 Lauantaista on luvassa enimmäkseen pilvinen päivä ja myös sateita liikkuu Suomen yli pohjoiseen. Etelässä sateet tulevat vetenä ja räntänä, ja muualla lumena. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ukraina ohitti Viron ulkomaisen työvoiman lähteenä, al-Hol-perheistä oikeusjuttuja Euroopassa, sää on pilvinen


Summary: Ympäristöjärjestön mukaan ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa yksittäisten ihmisten valintoja tärkeämpiä ovat yhteiskunnalliset ja teknologiset muutokset.

Älä tee kaukomatkoja. Älä syö lihaa. Vaihda sähköautoon.
 Ihmisiä kehotetaan erilaisin keinoin torjumaan ilmastonmuutosta. Vielä tärkeämpää on kuitenkin muuttaa yhteiskunnan toimintatapoja ja rakenteita, sanoo Suomen ekomodernistien sihteeri  Esko Pettay .
 – Ihmisten puheilla tai poliitikkojen pyrkimyksillä ei ole loppujen lopuksi paljon merkitystä, elleivät toimet vähennä ilmakehän kasvihuonekaasujen määrää. Ilmakehän hiilidioksidi- ja metaanipitoisuudet ovat ainoa asia, joilla on väliä. Ilmakehässä ei ole merkkiä siitä, että ihmisten toimet olisivat vielä jollain tavalla auttaneet.
 Suomen ekomodernistit on vuonna 2015 perustettu ympäristöjärjestö.
 Se eroaa perinteisistä ympäristöjärjestöistä, koska se ei nojaa esimerkiksi poliittisiin ideologioihin.
 Mitkä sitten olisivat niitä kovia keinoja, joita ilmastonmuutoksen torjumiseen tarvitaan? Pettayn mielestä rajoitusten asettaminen ja sopivan teknologian hyödyntäminen.
 – Tarvitaan päästöihin kohdistuvia suoria rajoituksia, kuten veroja.
 Talouskasvu torppaa ilmastotavoitteet
 Esko Pettay on koulutukseltaan biologi. Hän on töissä ympäristöystävällisyyteen pyrkivässä laivanvarustamossa.
 Ilmastonmuutosta hän pitää ihmiskunnan historian tähän mennessä vakavimpana ongelmana. Siihen ei hänen mielestään ole kuitenkaan suhtauduttu sellaisena.
 – Valtioille talouskasvu on nykyisin tärkeämpää kuin ilmastotavoitteet. Talouskasvu ja päästöjen vähentäminen eivät valitettavasti kulje käsi kädessä.
 Ekomodernistit ei liputa ideologisen ympäristönsuojelun puolesta, minkä takia mitään tieteen avulla hyväksi todettuja työkaluja ei vastusteta.
 – Esimerkiksi ydinvoima ja geenimuuntelu ovat toimivia teknologioita, joilla molemmilla on oma paikkansa, Esko Pettay sanoo.
 Fossiiliset polttoaineet suurin ongelma
 Eniten ilmakehälle haitallisia päästöjä tuottavat fossiiliset polttoaineet.
 EU julkaisi hiljattain uuden ilmastolinjauksensa, jossa se lupaa  sadan miljardin euron tuen fossiilisista polttoaineista riippuvaisille jäsenvaltioille , jotta unioni voisi pyrkiä kohti hiilineutraaliutta vuosisadan puolivälissä.
 Esko Pettay vierittääkin vastuuta nimenomaan fossiilitoimijoille – sekä yrityksille että valtioille.
 – Siellä pyörii ihan mielettömät rahat. Fossiilitoimijoiden vaikutusvalta on valtava.
 Uusiutuvat energiamuodot, kuten aurinko- ja tuulienergia, ovat Pettayn mielestä hyviä, mutta eivät riittäviä keinoja. Ydinvoimaa hän pitää toimivana ratkaisuna. Ylen kyselyn mukaan  erityisesti nuoret pitävät ydinvoimaa kestävänä energiamuotona .
 – Ydinvoiman käyttämättä jättäminen voisi olla kammottava virhe. Siihen liittyvät riskit ja pelot ovat joskus aika ylimitoitettuja.
 Pettay ottaa esimerkiksi puunpolton takassa. Siihen liittyy useita riskejä: pienhiukkaspäästöt, tulipalo, puiden pilkkomisessa moottorisahaonnettomuudet tai kuulo-ongelmat. Puunpolton yhteydessä hyväksymme isotkin riskit, mutta jossain muualla pelkäämme melko vaarattomiakin asioita.
 – Otamme päivittäin isoja riskejä.
 Maapalloa voidaan viilentää
 Ilmastonmuutoskeskustelu on julkisuudessa vahvasti polarisoitunutta.
 Osa kokee ilmastoahdistusta, mutta sekaan mahtuu myös asian kieltäjiä. Tiedemaailmalla on konsensus siitä, että ongelma on todellinen.
 Entä jos siitä huolimatta tarvittaviin toimiin ei ryhdytä valtiotasolla?
 – Maapallon viilentämiseen on olemassa keinotekoisia keinoja. Esimerkiksi yläilmakehään voidaan levittää auringonvaloa heijastavia pienhiukkasia. Kaikilla näillä keinotekoisilla konsteilla tosin on omat haittansa.
 Suomen ekomodernistit Vuonna 2015 perustettu ympäristöjärjestö, jonka päätavoitteena on ympäristön ja ihmisten hyvinvoinnin parantaminen, ei tiettyjen ratkaisujen vastustaminen tai edistäminen. Ekomodernismi on 2000-luvun ihmis- ja tiedemyönteinen ympäristöliike kaikille niille, joiden mielestä ympäristönsuojelua tulisi tehdä ratkaisukeskeisesti harkiten ja vahvasti tutkimustietoon perustuen. Ekomodernismi näkee itseisarvoisena sekä luonnon monimuotoisuuden ja elinvoiman että ihmiskunnan ja sen kehityksen. Ekomodernismin mukaan vain hyvinvoiva ihmiskunta pystyy keskittymään luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen, mutta toisaalta ihmiskunnan hyvinvointi edellyttää elinvoimaista luontoa. Järjestö julkaisee kannanottoja ja antaa lausuntoja muun muassa lakiluonnoksiin. Suomen ekomodernisteilla on jäseniä joitain satoja.
 Esko Pettay pitää parempana vaihtoehtona päästöttömyyttä, joka saataisiin aikaan säätelyllä ja rajoituksilla. Esimerkiksi maatalouden tukipolitiikkaa tulisi ohjata suosimaan kasviviljelyä.
 – Uskon, että keinotekoinen viilennys tulee silti eteen jossain vaiheessa.
 Miksi ilmastonmuutoksen torjumista vastustetaan, ja se jopa kielletään?
 – Lyhyt vastaus: en todellakaan tiedä, Pettay naurahtaa.
 – Monia varmasti rassaa se, jos ihmisen vapauksia aletaan rajoittaa. Iso osa ei myöskään ole ehkä sisäistänyt ongelman vakavuutta, koska suuret vaikutukset ovat vielä suht kaukana tulevaisuudessa.
 Eteen tulee myös alussa mainittu ideologisuus: monia ärsyttää liian ideologinen vihervasemmistolaisuus.
 – Sitten ollaan eri mieltä vain sen eri mieltä olemisen takia.
 Lue lisää:
 Ylen kysely: Suomalaiset kannattavat ydinvoimaa ilmastotaistelun työkaluna – erityisesti nuoret pitävät kestävänä energiamuotona
 EU:n uusi ilmastolinjaus: Sata miljardia euroa hiilestä luopumiseen, ilmastolaki voimaan keväällä, 2030 tavoitteita tiukemmiksi

Ilmastonmuutoskeskustelu on liian ideologista, sanoo ekomodernisti: "Ydinvoiman käyttämättä jättäminen voi olla kammottava virhe"


Summary: Tallinnaan on noussut lyhyen ajan sisällä useita uusia kulttuuri- ja viihdekeskuksia.

Tallinnan Noblessnerin alueella sijaitseva, tiilillä vuorattu yli satavuotias valimorakennus kätkee sisuksiinsa melkoisen yllätyksen. Kun rakennukseen astuu sisään, silmien eteen ilmestyy mielikuvituksellisista häkkyröistä ja härveleistä kuhiseva steampunk-maailma – ihan kuin olisi siirtynyt ajassa taaksepäin 1800-luvun lopulle, jolloin teknologisen kehityksen vanavedessä tehtiin toinen toistaan hassumpia keksintöjä.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Keksintötehdas Proton nimenomaisena ideana onkin herättää nuo hurjapäiset innovaatiot henkiin – virtuaaliteknologian avulla. Kun esimerkiksi asettaa virtuaalilasit päähänsä, istahtaa lentävän polkupyörän satulaan ja ryhtyy polkemaan, "nousee" vekotin yläilmoihin ja tarjoaa mahtavia näkymiä kaupungin kattojen ylitse.
 Protossa voi kokeilla muun muassa kuumailmapallolla lentämistä virtuaaliteknologian avustuksella.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tällaista on olla syvänmeren sukelluslaivassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Proton höyrymoottorilla kulkeva kilpa-auto.  Jussi Mankkinen / Yle
 – Lentävän polkupyörän ideana oli alunperin helpottaa postin jakamista. Käytännössä tämä ei tietenkään toiminut, koska ihminen oli liian painava nostaakseen itsensä polkemalla ilmaan. Kyseessä oli kuitenkin historian ensimmäinen versio nykymallisesta dronesta, Proton johtaja  Ott Sarapuu  kertoo.
 Lentävässä polkupyörässä yhdistyvät oivalla tavalla Proton kaksi tavoitetta.
 – Tämä ei ole pelkkää virtuaaliteknologiaa: tahdomme ihmisten myös liikkuvan. Jos haluaa kohota yläilmoihin, pitää myös polkea, Sarapuu sanoo.
 Muihin keksintöihin kuuluvat muun muassa kiikkerä kuumailmapallo, liitokone, syvänmeren sukellusvene ja  Jules Verneen  viittaava, maan uumeniin suuntaava poran ja ajoneuvon yhdistelmä.
 Proton johtaja Ott Sarapuu kokeilemassa modernin liukuhihnan virtuaalimaailmaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Moderni liukuhihna -laite taas pohjaa  Henry Fordin  keksintöön vuodelta 1913: Ford T -automalli pystyttiin tuolloin kokoamaan uudenlaisen liukuhihnatekniikan avulla puolessatoista tunnissa. Aiemmin siihen kului vuorokausi.
 – Meidän versiomme perustuu sosiaaliseen virtuaalitodellisuuteen. Siinä kahden henkilön pitää koota yhteistuumin isokokoinen sähkölamppu.
 Näkymiä Proton toisesta kerroksesta.   Jussi Mankkinen / Yle
 Projektina Proto on kansainvälinen. Keksintötehtaan virtuaaliteknologia tulee hollantilaiselta Enversed-virtuaalitodellisuuskeskukselta. Vanhan valimorakennuksen kunnostaminen, lämmityksen ja ilmastoinnin uusiminen sekä näyttelyn perustaminen ovat maksaneet yhteensä noin kuusi miljoonaa euroa.
 – Olemme pyrkineet säilyttämään valimorakennuksen sadan vuoden takaisen tunnelman ja välttäneet uusien asioiden lisäämistä, ellei se ole ollut tarpeellista. Toisinaan vertaamme rakennusta vanhaan uurteiseen mieheen, jonka juonteet olemme jättäneet näkyville, Ott Sarapuu kertoo.
 Ensimmäisten kuuden viikon aikana Proto on houkutellut sisuksiinsa yli 20 000 seikkailunhaluista vierailijaa.
 – Olen huomannut, että isät ovat ensimmäisinä kokeilemassa laitteita, Sarapuu sanoo.
 Näyttelykierroksen yleisöä Kaissa. Mustat jäljet seinällä johtuvat siitä, että näyttelyä on iltaisin valaistu öljylampuilla.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kain toiminnanjohtaja Kadri Laas. Taka-alalla norjalaisen Marie Kølbæk Iversenin videotaidetta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kai sukeltaa nykytaiteen ytimeen
 Proton kupeeseen, lähemmäksi merenrantaa on kohonnut taidekeskus Kai. Toiminnanjohtaja  Kadri Laasin  mukaan Kai (eli suomeksi laituri) haluaa profiloitua paikaksi, joka tarjoaa muutakin kuin seinillä roikkuvaa taidetta.
 – Me tuomme tänne performanssia, tanssia, designia ja muita taidemuotoja, joita ei välttämättä kovin usein perinteisissä gallerioissa näy. Meitä kiinnostaa juuri tällainen.
 Kain ensimmäinen, viikko sitten päättynyt näyttelykokonaisuus sisälsi muun muassa norjalaisen  Marie Kølbæk Iversenin  videotaidetta, jossa planeetat räjähtelevät palasiksi ja vuodattavat sisuksiaan avaruuden mustiin aukkoihin.
 Kai on tarjonnut heti alusta saakka yleisölle erilaisia performansseja ja workshoppeja. Virolaistaiteilija  Sandra Kosorotova  esimerkiksi on opastanut ihmisiä perinteisillä tekniikoilla toteutetun tekstiilivärjäyksen saloihin.
 Kain alakerrassa toimivan japanilaisen Kimpai-ravintolan interiööriä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kain yhteydessä toimii myös elokuvateatteri, jossa on ollut katsottavissa muun muassa  Steve McQueenin   Shamen  kaltaisia leffoja. Sunnuntaiaamupäivisin teatteri tarjoaa elokuvia lapsille ja lapsiperheille.
 Kain taustalla toimii Estonian Contemporary Art Development Center -organisaatio, joka on tehnyt erilaisia kansainvälisiä projekteja jo seitsemän vuoden ajan, ja tavallaan nyt löytänyt kodin Noblessnerin alueelta.
 – Fyysinen rakennus ei ole ollut meille koskaan mikään päätavoite, mutta nyt voimme kutsua tänne yhteistyökumppaneitamme. Lisäksi tämä vanhassa sukellusvenevarikossa sijaitseva korkea ja avoin tila antaa taiteilijoille mahdollisuuden suunnitella myös suurempia kokonaisuuksia.
 – Tallinnassa ei ole tarjolla liikaa hyviä ja ammattilaismaisesti toimivia näyttelytiloja. Niitä voisi olla enemmänkin, Kadri Laas toteaa.
 Lapsiperheitä viettämässä aikaa Noblessnerissä sijaitsevassa Staapli3- taidegalleriassa, jonka yhteydessä toimii myös kahvila.  Jussi Mankkinen / Yle
 Iltanäkymiä Noblessnerissa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sukellusvenetelakasta trendipaikaksi
 Sekä Proto että Kai sijaitsevat Pohjois-Tallinnassa Noblessnerin alueella, jonka historia on vähintäänkin mielenkiintoinen. Yli sata vuotta sitten siellä toimi Venäjän tsaarin perustama salainen sukellusvenetelakka, jossa valmistettiin kaksitoista oman aikansa mittapuun mukaan modernia sukellusvenettä. Vuonna 1918 Viro itsenäistyi ja toiminta telakalla hiipui.
 Viime vuosina siellä on järjestetty muun muassa klassisen musiikin konsertteja ja teknoreivejä. Nyt rapistuneita tehdasrakennuksia kunnostetaan urakalla ja Noblessnerista tehdään kovaa vauhtia Tallinnan uutta trendialuetta, josta löytyy jo upouusia asuntoja, lahjakauppoja, gallerioita, ravintoloita sekä Tallinnan undergroundein teknoklubi HALL.
 Noblessnerissa sijaitsevaa Shishi-lahjakauppaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Petri Passin ja Mikko Niittumäen mielestä on hienoa, että Tallinnassa remontoidaan ja otetaan uusiokäyttöön vanhoja tehdasalueita.  Jussi Mankkinen / Yle
 Alueelle on avautunut myös Viron tunnetuimpiin panimoihin kuuluvan Põhjala Breweryn kompleksi, jossa toimii olutpanimo, kauppa, ravintola ja sauna. Kompleksi houkuttelee paikalle myös suomalaisia.
 – Lähdimme matkaan työ- ja kaveriporukalla. Olemme kaikki hyvän oluen ystäviä ja täällä Virossa alkaa jo olla aikamoista olutkulttuuria,  Mikko Niitumäki  toteaa.
 – Tuntuu siltä, että vastaavanlaisessa miljöössa toimivia paikkoja ei Suomesta juuri löydy,  Petri Passi  jatkaa.
 Tänä vuonna Tallinnaan on suorastaan vyörynyt uusien kulttuuri-instituutioiden hyökyaalto. Kesällä Telliskiven alueelle avautui Fotografiska, Kai ja Proto täplittävät nyt Noblessneria ja sokerina pohjalla Tallinnan maamerkkeihin kuuluvaan, keskiaikaiseen Paksu Margareeta -torniin syntyi äsken kahden vuoden uurastuksen tuloksena upouusi Merimuseo runsaine esineistöineen.
 Merimuseoksi muuttuneen keskiaikaisen Paksu Margareeta -tornin muurit ovat paikoitellen jopa viisi metriä leveät.  Jussi Mankkinen / Yle
 Merimuseo sijaitsee useassa kerroksessa. Museon keskellä sijaitsee hissi, jota ympäröivät kierreportaat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Merimuseon näyttelytilat on sijoitettu tornin arkkitehtuurin takia ympyränmuotoisesti.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kain Kadri Laasin mukaan kovenevasta kilpailusta ei ole ainakaan vielä tietoa ja kasvavasta kulttuuritarjonnasta on Tallinnalle pelkästään hyötyä.
 – On ollut puhdasta sattumaa, että tämä kaikki on tapahtunut samanaikaisesti. Mielestäni nykytilanne tarjoaa mahdollisuuksia hedelmälliseen yhteistyöhön eri instituutioiden välillä. Tämä on hyvä asia, koska se tuo Tallinnalle lisää kansainvälistä painoarvoa ja houkuttelee tänne ihmisiä myös ulkomailta.
 Korjattu juttua kello 20.52: Kai on suomeksi laituri, ei satama, kuten jutussa aiemmin kerrottiin.

Virtuaalitodellisuutta, keksintötehdas, merenkulun historiaa ja nykytaidetta: Tallinna hellii nyt kokeilun- ja kulttuurinnälkäisiä vierailijoita


Summary: Valtionmedia ei ole antanut tarkempia yksityiskohtia siitä, mitä satelliittien laukaisuasemalla suoritetussa kokeessa varsinaisesti testattiin.

Pohjois-Korea sanoo suorittaneensa perjantaina "merkittävän testin" Sohaen satelliittien laukaisuasemalla.
 Maan valtionmedian KCNA:n kautta välitetyn tiedonannon mukaan testi vahvistaa entisestään Pohjois-Korean "luotettavaa ydinasepelotetta".
 KCNA ei ole toistaiseksi antanut tarkempia yksityiskohtia siitä, mitä kokeessa tarkalleen ottaen testattiin.
 Viimeksi viikko sitten Pohjois-Korea ilmoitti samankaltaisesta "hyvin tärkeästä kokeesta" Sohaen laukaisuasemalla, joka on aiemmin luvattu sulkea.
 Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean väliset ydinaseneuvottelut ovat edistyneet viime kuukausina hyvin vähän.
 Vuodenvaihteessa umpeutuu Pohjois-Korean neuvotteluille julistama takaraja, johon mennessä Yhdysvaltojen pitäisi luopua yksipuolisen ydinaseriisunnan vaatimuksesta. Toistaiseksi Yhdysvallat ei ole taipunut Pohjois-Korean hallinnon vaatimuksiin.
 Nyt Pohjois-Korean testit viestivät, että maa on valmis provosoimaan Yhdysvaltoja, jos se ei peräänny vaatimuksistaan, uutistoimisto AP kirjoittaa.
 Lue lisää:
 KCNA: Pohjois-Korea on suorittanut “hyvin tärkeän kokeen”

Pohjois-Korea ilmoitti tehneensä maan ydinasepelotetta vahvistavan kokeen


Summary: Kuopiossa on meneillään näyttely, jossa on esillä pari sataa Hilma Koskiselle vuosina 1906–1944 lähetettyä korttia.

Vuonna 1907 kirjoitettu postikortti antaa vaikutelman, että sen lähettäjä ei ole tottunut kirjoittamaan kortteja.
 "Nyt otan kynän ja vähän kirjotan, ja saan sanoa, että me voitaan hyvin ja samaa toivotamme". Teksti päättyy kesken, sillä kortissa ei ole sille enempää tilaa.
 – Sitten on pitänyt kirjoittaa toiselle puolelle, että "myös sinulle", kuopiolainen arkkitehti  Leo Kosonen  hymyilee.
 Leo Kosonen onnistui pelastamaan satojen postikorttien kokoelman. Sami Takkinen / Yle
 Hänen mukaansa erityisesti joulukorttien lähettäminen oli viime vuosisadan alussa lähinnä yläluokan huvi, ja ilmiönä siten varsin harvinaista.
 Harvinainen on myös runsaan kolmensadan kortin kokoelma, johon edellä mainittu kortti kuuluu. Kaikki kortit on lähetetty vuosina 1906–1944 yhdelle ja samalle henkilölle:  Hilma Koskiselle .
 Aarre kenkälaatikossa
 Leo Kosonen löysi Hilmalle osoitetut kortit 1970-luvulla kenkälaatikosta, joka oli unohtunut helsinkiläisen talon ullakolle. Siellä kortit olivat uinuneet lähes neljäkymmentä vuotta.
 Talon asukas oli tuomassa kenkälaatikkoa paperikeräykseen, kun Kosonen puuttui tilanteeseen ja pelasti kokoelman itselleen.
 Suurin osa korteista on joulukortteja, jotka ovat nyt esillä kuopiolaisessa Kauppakeskus Minnassa.
 Näyttelyssä on pari sataa korttia, jotka on kaikki lähetetty Hilmalle. Sami Takkinen / Yle
 Kososen mielestä kyseessä on kulttuurihistoriallisesti arvokas kavalkadi.
 – Tämä on hyvä läpileikkaus perheen ja ystävien korttimieltymyksistä, mutta se kuvaa aika hyvin myös sitä yleistä kehitystä, joka on tapahtunut joulukorteissa.
 Korteissa näkyy ajan henki
 Hilman joulukortit on ryhmitelty näyttelyssä vuosikymmenittäin, mikä tuo esille kullekin ajalle tyypilliset piirteet.
 Viime vuosisadan ensimmäisinä vuosikymmeninä ulkomaiset joulukortit olivat esimerkiksi pääosin väritettyjä valokuvia.
 – Osa oli korkeatasoisia värillisiä kortteja, mutta painotekniikka alkoi tuottaa myös halpaa yksiväristä korttia, joka alkoi selvästi yleistyä, Kosonen selittää.
 Kolmekymmentäluvulla painotekniikka halpeni jo niin paljon, että joulukorteista tuli koko kansan harrastus. Kotimaisissa korteissa alkoivat silloin vakiintua myös tutut teemat: pieni mökki suurten luminietosten keskellä, kuu taivaalla ja tonttu.
 Sota on esillä myös sota-ajan joulukorteissa. Sami Takkinen / Yle
 Ajan henki näkyi myös sotavuosina, jolloin kuvissa joulukuusta kuljetetaan häkäpönttöautolla ja pikkulotta kirmaa yhdessä tonttujen kanssa.
 Samalla iloisen ja riemukkaan joulun toivotukset vaihtuvat yhä useammin toiveeseen rauhallisesta joulusta. Tästä on esimerkkinä kortti, jota Kosonen pitää "aika hurjana".
 – Enkeli on äärettömän hautausmaan yläpuolella ja toivottaa rauhallista joulua.
 Toinen kenkälaatikko
 Entä kuka oli korttien saaja, Hilma Koskinen? Leo Kosonen on joulukorttien perusteella päätellyt, että Hilma oli kotoisin Hämeen läänin Kosken pitäjästä. Hilma muutti vuonna 1907 Helsinkiin, jossa hän työskenteli ravintolassa.
 Hilma asui Helsingissä useissa eri osoitteissa, mutta pian joulukortit kertoivat myös uutisen: hän oli mennyt naimisiin  Oskari Mikkolan  kanssa. Avioparilla oli Helsingin Hakaniemessä myös yhteinen ravintola, Florida.
 – He pitivät korttien perusteella sitä 1930-luvun ajan, aina lähes sotaan asti, Kosonen sanoo.
 Hänen mukaansa pariskunta oli lapseton.
 – Heillä oli Oskarin veljenpoika, joka oli sodassa, ja veljentytär, joilta on tullut joitakin kortteja. Muilta sukulaisilta ei ole kortteja.
 Hilman ja Oskarin yhteiskuva löytyi toisesta kenkälaatikosta. Sami Takkinen / Yle
 Hilman tarina päättyy korttien osalta vuoteen 1944. Kosonen arvelee, että Hilma ja Oskari ovat saattaneet joko muuttaa toiseen maahan tai sitten he ovat kuolleet peräkkäin.
 – Jotain on varmaan tapahtunut.
 Jäljellä ovat vain Hilman joulukortit ja joukko valokuvia. Korttien tavoin myös ne löytyivät paperikeräykseen menossa olleesta kenkälaatikosta.
 Millainen joulukortti on jäänyt sinulle mieleen? Keskustele aiheesta klo 22.00 saakka.

Tältä näyttää joulukortti runsaan 100 vuoden takaa –  ainutlaatuinen vanha postikorttikokoelma löytyi kenkälaatikosta


Summary: Toimittaja Salla Vuorikosken mukaan yritys kieltää al-Hol-kysymykset oli ylireagointia. Vuorikoski ja Maria Manner olivat vieraina Viimeinen sana -ohjelmassa lauantaina.

Yritys  kieltää toimittajia kysymästä  pääministeri  Sanna Marinilta  (sd.) al-Hol-jupakasta oli "ylireagointia ja väärä arvio", sanoo toimittaja  Salla Vuorikoski  Suomen Kuvalehdestä.
 Vastaavat tilanteet eivät kuitenkaan ole tavattomia. Yleensä kiellot eivät kuitenkaan auta.
 – Voihan sitä toimittaja silti kysyä, Vuorikoski sanoo.
 Vuorikoski ja Helsingin Sanomien toimittaja  Maria Manner  olivat vieraina Ylen aamun media-aiheisessa  Viimeinen sana -keskustelussa lauantaina . Voit katsoa keskustelun klikkaamalla ylläolevaa kuvaa.
 Marin päätyi torstaina  pyytämään anteeksi  valtioneuvoston viestintäpäällikön esittämää kieltoa.
 Iso kohu syntyy, kun periaatteellinen asia yhdistyy ymmärrettävään tapaukseen
 Al-Hol-jupakka on kahdessa viikossa kasvanut koko Suomen uutismedian pääpuheenaiheeksi. HS:n Maria Mannerin mukaan syynä on se, että tapauksessa isot, vakavat kysymykset yhdistyvät konkreettiseen tapaukseen.
 – Iso kohu syntyy helposti asioista, jotka ovat samaan aikaan isoja ja periaatteellisia sekä riittävän pieniä ja käsitettäviä. Jos asiat ovat vain isoja ja abstrakteja, on niistä vaikea muodostaa selkää mielipidettä.
 Vuorikosken mukaan kohun paisumiseen on vaikuttanut myös avointen kysymysten määrä.
 – On aika klassinen tilanne, että on vastaamattomia kysymyksiä ja niihin lähdetään sitten etsimään vastauksia.
 Huhujen tarkistaminen on toimittajan perustyötä
 Ilma on viikolla ollut myös täynnä huhuja. On esimerkiksi kerrottu, että al-Holissa odottavia suomalaisia oltaisiin tuomassa Suomeen jo lähipäivinä. Lisäksi Tulli kertoi keskiviikkona julkaistussa  Iltalehden uutisessa  joutuneensa ison disinformaatiokampanjan kohteeksi.
 Tullia koskevien huhujen levittämiseen osallistui myös perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho,  joka  yhdisti Twitterissä  harjoituksen ja al-Holin suomalaisten kotiututtamisen.
 – Halla-ahon oman vastuun perään voisi tässä kysellä, Vuorikoski sanoo.
 Epämääräisten tietojen ja vihjeiden tarkastaminen on toimittajan perustyötä, muistuttaa HS:n Manner.
 Jotkut huhut, kuten se, että suomalaisia oltaisiin tuomassa jo tällä viikolla, eivät ole myöskään olleet täysin perättömiä. Kävi ilmi, että tällainen suunnitelma oli ollut, vaikkei se ollutkaan toteutunut.
 – Me tarkistamme joka päivä väitteitä, jotka osoittautuvat perättömiksi, että ei tämä meidän työmme kannalta ole ollut ihmeellistä, Manner sanoo.
 Lue lisää:   Putositko tyystin kärryiltä Haavisto–al-Hol-jupakassa? Ota homma haltuun nopeasti ja lue tämä juttu
 Katso aiemmat Viimeinen sana -jaksot  Yle Areenassa .

"Voihan toimittaja silti kysyä" – Marin joutui pyytämään anteeksi al-Hol-kysymysten kieltämistä, mutta samaa on yrittänyt moni aiemminkin


Summary: Kaikkosen mukaan opposition on turha lähteä riekkumaan vakavalla asialla, sillä tilanteessa ei ole olemassa helppoja ratkaisuja.

Keskustelu Syyrian al-Holin leirin suomalaisista jatkuu kuumana. Leirillä on 11 suomalaisnaista ja runsaat 30 lasta.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) arvioi Ykkösaamussa, että keskustelu on rajua ja repivää, koska kysymys on tunteita herättävä.
 – Itseni, ja varmaan monen muun suomalaisen, on vaikea ymmärtää, miksi ihminen ylipäänsä lähtee tuollaisiin olosuhteisiin, terroristijärjestön toimintaan mukaan. Ja jos lähtee, niin onko Suomen velvollisuus lähteä hakemaan heitä veronmaksajien rahoilla takaisin, Kaikkonen sanoi.
 Kaikkosen kanta mukailee keskustan linjaa. Suurin huomio tulisi hänen mielestään kiinnittää siihen, miten leirillä olevia lapsia voisi auttaa.
 – Yli puolet lapsista on tietojeni mukaan alle viisivuotiaita. He ovat tietysti täysin syyttömiä osaansa. Sydän sanoo, että vähintään heitä pitäisi pystyä auttamaan.
 Sen sijaan Kaikkonen on epäileväinen sen suhteen, pitäisikö Syyriaan lähteneitä naisia auttaa Suomen valtion verovaroilla.
 – Heillä on tietysti perustuslain takaama oikeus palata Suomeen, jos he sieltä omin avuin palaavat, Kaikkonen sanoi.
 Mitä pidempään menee, sitä huonompi kaikille
 Riitaisa kysymys on aiheuttanut hajontaa hallituspuolueiden linjassa. Yhteisestä linjasta neuvotellaan lähipäivinä, sillä tiistaina aiheesta käydään välikysymyskeskustelu.
 – En sieltä opposition puolelta riekkuisi näin vakavalla asialla. Tähän ei varmaan kenelläkään ole helppoa ja hyvää ratkaisua. Tässä pitää valita huonoista vaihtoehdoista se vähiten huono.
 Kaikkonen muistuttaa, että leirillä lapset ovat telttaolosuhteissa, kun lämpötila laskee öisin lähelle nollaa. Aikataulu ratkaisusta ei ole selvillä.
 – Mitä pidempään tämän kanssa menee, sitä huonompi tilanne se on kaikille.
 Keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  linjasi keskiviikkona, että vain lapsia voidaan kotiuttaa, mutta torstaina hän järjesti äänestyksen Instagramissa: lapset, vai äidit ja lapset. Somekysely sai laajaa kritiikkiä, johon osallistui muun muassa ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch.
 Myöhemmin Kulmuni  poisti päivityksensä ja pyysi anteeksi .
 – Kaikille tapahtuu virheitä. Hän pyysi anteeksi ja sen pitäisi olla sillä selvä, Kaikkonen totesi.
 Puolustusyhteistyö Ruotsin kanssa tiivistyy edelleen
 Kaikkonen kertoi Ykkösaamussa myös Ruotsin kanssa tehtävän puolustusyhteistyön tiivistymisestä entisestään. Maiden puolustusministerit julkaisivat lauantaina  yhteisen kirjoituksen , jossa hahmotellaan yhteistyön seuraavia askelia.
 Yhteistyötä laajennetaan nyt myös kriiseihin ja sodanajan operaatioihin valmistautumisessa. Ensimmäinen ministeritason harjoitus kriisitilanteisiin reagoimisesta pidettiin marraskuun lopulla.
 – Tämä poliittisen tason, eli ministeritason harjoittelu on uutta. Käytännössä minä ja Ruotsin puolustusministeri  Peter Hultqvist  olimme mukana harjoituksessa, jossa harjoiteltiin kuvitteellisia tilanteita Itämeren alueella, kertoo Kaikkonen.
 Ministeritason kriisiharjoituksia on tarkoitusta jatkaa. Tarkoituksena on myös sopia käytännöistä ja järjestelyistä, joita tarvitaan yhteisten operaatioiden järjestämiseen Suomen tai Ruotsin maaperällä. Virallisesti puhutaan kahdenvälisistä isäntämaatuen järjestelyistä.
 – Käytännössä kyse on hyvin käytännönläheisistä asioista. Luodaan puitteet sille miten toimitaan niin harjoituksissa, kriiseissä kuin mahdollisessa sotatilanteessa, ettei joka kerta tarvitse niitä erikseen pohtia.
 Suomi sääti lain sotilaallisen avun antamisesta ja vastaanottamisesta kriistilanteissa jo edellisellä hallituskaudella, ja Ruotsissakin lain valmistelu on käynnissä. Valtiopäivien käsittelyyn se tulee ensi vuonna, arvioi Kaikkonen.
 Yhteistyön syventäminen edellyttää vielä poliittista päätöstä sekä Suomessa että Ruotsissa. Kaikkonen kiistää että yhteistyön syventäminen veisi Suomea ja Ruotsia kohti puolustusliittoa.
 – Kyllä siihen on vielä matkaa. Tämä on vain askel kohti syvenevää yhteistyötä, sanoo Kaikkonen.

Puolustusministeri Antti Kaikkonen Ykkösaamussa: al-Holin kysymyksessä pitää valita huonoista vaihtoehdoista vähiten huono


Summary: Malesian pääministeri sanoo maansa hävinneen suuren markkina-alueen pakotteiden myötä.

Malesian pääministeri  Mahathir Mohamad  on kritisoinut tiukkasanaisesti Yhdysvaltain Iraniin kohdistamia talouspakotteita.
 – Malesia ei anna tukeaan Yhdysvaltain Irania vastaan uudelleen asettamille pakotteille, Mohamad kommentoi lauantaina Doha Forum -konferenssissa Qatarissa.
 Pääministerin mukaan Malesia ja monet muutkin maat ovat talouspakotteiden myötä menettäneet suuren markkina-alueen.
 – Tämänkaltaiset pakotteet rikkovat selvästi YK:n peruskirjaa ja ovat kansainvälisen oikeuden vastaisia. Pakotteita voi asettaa vain YK:n peruskirjan mukaisesti, Mohammed sanoi.
 Yhdysvallat on asettanut Iranille lukuisia kauppapakotteita sen jälkeen, kun Washington päätti vuonna 2018 irrottautua Teheranin kanssa solmitusta ydinsopimuksesta. Pakotteiden vaikutus perustuu siihen, että Iranin kanssa kauppaa käyvät yritykset eivät voi toimia Yhdysvalloissa.
 Lue lisää:
 Aljazeera:  Malaysia PM says US sanctions on Iran violate international law

Malesia: Yhdysvaltain Iran-pakotteet kansainvälisen oikeuden vastaisia


Summary: Presidentti sanoi odottavansa, että hallitus muodostaisi maanantaina yhteisen linjan asiassa.

Presidentti  Sauli Niinistön  mukaan al-Holin leirillä olevien suomalaisten lasten ja naisten mahdollisessa hakemisessa Suomeen on otettava huomioon monta asiaa. Niinistöltä kysyttiin asiasta presidentin kyselytunnilla.
 Presidentti sanoi odottavansa, että hallitus maanantaina muodostaisi yhteisen linjan asiassa.
 – Näyttää olevan kovin erilaisia mielipiteitä. Liikkeellä olevaa tietoa on kovin erisuuntaista ja se on varmasti hämmentänyt julkista keskustelua. Ja en minäkään ihan selkoa saanut mitä kaikkea tässä on jo tapahtunut. On äärimmäisen tärkeää, että hallitus kokoaa ajattelun. Maanantaina varmasti kaikki tiedämme hallituksen linjan.
 Niinistön mukaan on kiinnitettävä huomiota paitsi inhimillisiin seikkoihin myös turvallisuustekijöihin niin Suomessa kuin Syyriassa. Muissa Pohjoismaissa linjana on ollut se, että leiriltä haetaan kotimaahan orpoja ja sairaita lapsia, Niinistö sanoi lähetyksessä.
 Niinistö: Tuskin lisää jäsenmaiden eroja tulevaisuudessa
 Niinistöltä kysyttiin myös Brexistä. Britit äänestivät torstaina konservatiivipuolueen ja pääministeri  Boris Johnsonin  suurimpaan vaalivoittoonsa vuosikymmeniin. Pääministeri Johnson vakuuttaa Britannian eroavan EU:sta tammikuun lopussa. Vasta sen jälkeen Britannia pääsee aloittamaan Brysselin kanssa neuvottelut keskinäisistä suhteista.
 Presidentti Niinistö ei nähnyt todennäköisenä, että EU:sta lähtisi lisää jäsenmaita lähitulevaisuudessa.
 – Tulemme ainakin ensi vuoden seuraamaan, ja jos tulee jatkoaikaa niin 2022 puolelle sitkeitä neuvotteluita, mitä tämä tarkoittaa käytännössä. Se on avoin vielä, Niinistö pohti Brexitiä.
 Kuuntelijat kysyivät presidentiltä myös muun muassa Suomen ja Ruotsin välisestä puolustusyhteistyöstä, taloudesta, nuorten syrjäytymisestä ja ruuantuotannosta.
 Niinistön mukaan nuorten syrjäytyminen on vakava asia. Hänen mukaansa yhteiskunnan ulkopuolella olevien nuorten joukko ei ole kovin paljon 1990-luvulta kasvanut, mutta ei myöskään vähentynyt. Hän muistutti, että jokainen kansalaisista voi tehdä jotakin.
 – Nuorella ihmisellä saattaa olla aika pienestä kiinni, mihin se polku lähtee.
 "Puoliksi koti- ja työelämää"
 Presidentiltä kysyttiin kyselytunnin loppupuolella, miten hän järjestää itselleen omaa aikaa. Niinistö vastasi, että hän tekee paljon töitä perheen parissa.
 – Se on puoliksi koti- ja työelämää. Kyllä sitä näköjään silläkin tavalla jakselee, Niinistö vastasi kuuntelijan kysymykseen.
 Presidentti  Sauli Niinistö  vastasi kysymyksiin ja keskusteli kuuntelijoiden kanssa Yle Radio 1:ssä lauantaina. Kyselytunti radioitiin suorana lähetyksenä. Toimittajana oli  Sakari Kilpelä .
 Toimitus valitsi kuuntelijoiden etukäteen lähettämistä kysymyksistä ne, jotka pääsevät lähetykseen. Kysyjä esitti kysymyksensä suorassa lähetyksessä presidentille. Tämän jälkeen hänellä oli mahdollisuus esittää vielä jatkokysymyksiä.
 Presidentti oli tietoinen kysymysten aihealueista, mutta muuten lähetys muotoutuu keskustelun mukaan.
 Yle seuraa lähetystä tässä jutussa. Voit kuunnella lähetyksen alta tai  Yle Areenasta.
 Lue lisää:
 Puolustusministeri Antti Kaikkonen Ykkösaamussa: al-Holin kysymyksessä pitää valita huonoista vaihtoehdoista vähiten huono

Yle seurasi presidentin kyselytuntia: Niinistöltä kysyttiin heti al-Holista – "En minäkään ihan selkoa saanut, mitä kaikkea tässä on jo tapahtunut"


Summary: Keräysvahdit kuulevat, miten lasten kanssa jutellaan auttamisesta. Usein lapset saavat valita lahjan saajan tai laittaa rahan lippaaseen.

Seinäjoen keskussairaalan lasten- ja nuortenosaston ovella käy kuhina.
 Sisälle kannetaan isoja pahvilaatikoita, jotka on lastattu pehmoleluilla. Laatikoita on 60 – siis ennätykselliset kaksi pakettiautollista.
 Kauneusalan yrittäjät  Pirjo Syrjälä  ja  Laura Lähdesmäki  ovat järjestäneet jo seitsemännen kerran pehmolelukeräyksen. Tänäkin vuonna leluja lahjoitettiin 2500, joten ensi vuonna jokainen Seinäjoen keskussairaalan lasten- ja nuorten osastolla yöpyvä potilas saa kainaloonsa oman pehmon.
 – Täällä on leluja kaikenikäisille. Tämän vuoden hittilelu oli laama, sanoo Laura Lähdesmäki.
 Pehmolelukeräyksen järjestäjät kuulevat monenlaisia tarinoita ihmisiltä, jotka leluja lahjoittavat.
 Erityisen koskettavia ovat hetket, jolloin vanhemmat ja lapset tulevat yhdessä tuomaan keräykseen lelun. Monesti lapsi on itse joutunut osastolle ja saanut siellä lelusta lohtua.
 Hyvä halutaan laittaa kiertämään.
 – Joskus lapsi on sanonut vanhemmalle, että viedään lelu keräykseen, jonkun toisen lohdutukseksi. Hän on voinut jopa kerätä itse rahaa ja ostanut lelun omalla rahallaan, Pirjo Syrjälä kertoo.
 Marika Hammar muistaa, miten hänen lapsuudenkodissaan autettiin apua tarvitsevia. Samaa ajatusta hän toteuttaa nyt aikuisena.  Päivi Rautanen / Yle
 "Tarvitsevaa autetaan"
 Kauhajokelainen erityisluokanopettaja  Marika Hammar  on aina auttanut muita. Hän järjestää ympäri vuoden ruoka-apua vähävaraisille ja etenkin näin joulun aikaan on mukana toteuttamassa jouluruokailuja ja joulujuhlia apua tarvitseville.
 Hammar kertoo kasvaneensa siihen, että tarvitsevaa autetaan. Esimerkki tulee lapsuudenkodista.
 – Meillä on aina autettu lähimmäistä ja menty esimerkiksi mukaan talkoisiin, Hammar sanoo.
 Hammar muistaa äitinsä leiponeen aina ennen joulua piparitaloja, jotka lahjoitettiin eteenpäin. Tapaninpäivänä joulupöytä katettiin jopa parillekymmenelle vieraalle. Kutsuttuina oli seurakunnasta tuttuja vanhuksia tai muita jouluaan yksin viettäviä.
 – Uskon, että meidän joulumme ei olisi ollut niin ihana ilman juuri tätä tapaninpäivän ruokailua.
 Arkista apua ja pientä luksusta
 Lapsuudessa opittu yhteisöllisyys on Marika Hammarille nyt elämäntapa. Hän osallistuu erilaisiin keräyksiin ja organisoi apua itsekin.
 Viikottain Hammar toimittaa ruoka-apua useisiin perheisiin. Ja vaikka lahjoitusten kerääminen ja jakaminen vie aikaa ja voimiakin työpäivän jälkeen, se myös palkitsee.
 – Ne hetket, kun toimitan apua, ovat joskus hyvinkin herkkiä, Hammar kertoo.
 Vaikka moni tarvitsee ihan arkista apua selvitäkseen, on auttajalla näin joulunaikaan vietävänä myös arjen pientä luksusta. Vaikka lahjakortteja.
 – Erityisesti lapsilla ja nuorilla on siihen oikeus. Lapset tekevät vertailua siitä, mitä ovat joululahjaksi saaneet. Tuntuu pahalta, jos itse ei ole saanut mitään.
 Keräykseen lahjoitettuja pehmoleluja kertyi tänä vuonna 60 laatikollista. Hair & Beauty Spa
 Keräyksille tullaan lasten kanssa
 Joulupuu-keräys ja Pelastusarmeijan Joulupadat ovat perinteisiä joulunajan keräyksiä.
 Molemmissa keräyksissä on todettu, että vanhemmat tuovat hyvin usein lapsensa tai lapsenlapsensa mukaan keräyspisteelle.
 – Joulupadalla käyminen on monille perinne. Aikuiset antavat lasten laittaa rahat pataan sillä ajatuksella, että hyväntekeminen siirtyisi traditiona seuraavalle sukupolvelle, sanoo Pelastusarmeijan markkinointipäällikkö  Anne Fredriksson .
 Fredrikssonin mukaan aikuiset ja lapset keskustelevat usein padalla siitä, miksi rahaa kerätään ja kenelle. Joskus vanhemmilla ihmisillä voi olla myös itsellään kokemuksia avun saamisesta esimerkiksi sotien jälkeen.
 Joulupuu-keräyksessä valitaan lahjan saaja joulupuusta ja hänelle tuodaan sopivaksi katsottu lahjapaketti. Joulupuu Helsingin markkinointivastaava  Hanna Korhosen  mukaan lapsi on monesti se, joka valitsee lahjan saajan ja lahjankin.
 – Perheet keskustelevat usein siitä, että kaikilla ei ole yhtä hyvin asiat kuin meillä. Monesti se on sitten juuri lapsi, joka antaa paketin puuvahdille, Korhonen sanoo.
 Joulupuussa on kysytty keräyksen järjestäjiltä myös sitä, saako lapsen kanssa tulla puuvahdiksi. Saa tietysti, Korhonen vastaa.
 – On hienoa, että lapset kasvavat auttamaan näin mallin kautta.
 Auttamiseen kasvamista
 Seinäjoen keskussairaalassa uudet pehmolelut laitetaan odottamaan lapsia ja nuoria. Sen, kuka saa minkäkin pehmon, valitsevat hoitajat tilanteen mukaan.
 – Etenkin lapsille, jotka ovat sairastuneet vakavasti ja joutuvat sairaalaan, pehmo voi olla siitä tilanteesta ainoa positiivinen asia, jonka he muistavat, sanoo ylilääkäri Kirsi Nuolivirta.
 Laura Lähdesmäki ja Pirjo Syrjälä aikovat jatkaa keräystä ensi vuonnakin. Eihän sitä lopettaakaan voi, eikä malta, he sanovat.
 – Yksikin vanhempi on tuonut pehmoja keräykseen kaikkina seitsemänä vuonna. Hänellä on aina lapsia mukana lahjoitusta tehdessä. Siinä näkyy selvästi, miten lapset kasvavat auttamiseen, Syrjälä sanoo.

Joulukeräyksissä hyvän tekemisen traditio siirtyy sukupolvelta toiselle – "Näkyy selvästi, miten lapset kasvavat auttamiseen"


Summary: Al-Bashir nousi valtaan vallankaappauksessa 30 vuotta sitten.  Hänet syrjäytettiin huhtikuussa.

Sudanin entinen presidentti  Omar al-Bashir  on saanut tuomion korruptiosta. Oikeus antoi 75-vuotiaalle al-Bashirille lauantaina kahden vuoden rangaistuksen, jonka tämä joutuu suorittamaan arestiin suljettuna.
 Jutun tuomari muistutti, että Sudanin lain mukaan 70 vuotta täyttäneet eivät joudu vankilaan.
 Omar al-Bashir Kim Ludbrook / EPA
 Ex-presidentti passitetaan suorittamaan rangaistustaan vasta sen jälkeen, kun oikeus on käsitellyt toisen al-Bashiria vastaan nostetun syytteen.
 Mielenosoittajia Sudanin armeijan päämajan edustalla Khartumissa huhtikuussa. EPA
 Al-Bashirin epäillään määränneen mielenosoittajia surmattavaksi aiemmin tänä vuonna.
 Armeija syrjäytti al-Bashirin huhtikuussa kuukausia jatkuneiden levottomuuksien jälkeen.
 Lue myös :
 Sudanin entisen presidentin puolue hajotettiin – myös naisten pukeutumista säädellyt laki kumottiin
 Sudanissa alkaa historiallinen siirtymä siviilihallintoon – oppositio nimesi pääministeriehdokkaan
 Poliisi: Sudanin ex-presidentti Omar Al-Bashir myöntää lähes sadan miljoonan dollarin tuen Saudi-Arabialta Kolme kysymystä Sudanista: Internet palautettiin ja videot raakuuksista leviävät – Keskeistä on, miten valta jakautuu
 Omar al-Bashir hallitsi Sudania kovin ottein kolme vuosikymmentä – Länsi-Darfurin konflikti toi syytteet kansanmurhasta

Sudanin entiselle presidentille tuomio korruptiosta


Summary: Paljon puhuttua ja odotettua uudistusta viilataan edelleen. Mitoituksen kustannusarvio saattaa vielä nousta.

Hoivakotien epäkohtiin puuttuva lakiesitys henkilöstömitoituksesta annettaneen vasta ensi vuonna. Vielä loppukesästä pääministeripuolue SDP lupasi, että hallituksen esitys sitovasta mitoituksesta viedään eduskuntaan tämän vuoden loppuun mennessä. Tavoite ei kuitenkaan toteudu, sillä lainvalmistelu on kesken.
 Ympärivuorokautisen hoivan sitova 0,7:n henkilöstömitoitus tarkoittaisi käytännössä sitä, että jokaista kymmentä hoidettavaa kohti olisi aina seitsemän työntekijää. Lakiin kirjattua mitoitusta on pidetty tärkeänä keinona parantaa vanhuspalvelujen tilaa.
 Johtaja  Tuija Kumpulainen  sosiaali- ja terveysministeriöstä (STM) kertoo, että esitysluonnosta käsitellään tällä hetkellä lainsäädännön arviointineuvostossa. Luonnoksen on käytävä myös kuntatalouden ja -hallinnon neuvottelukunnan pöydän kautta, sillä sen vaikutukset kuntien toimintaan on arvioitava.
 Hallituksen ero ja sitä seurannut lyhyt toimitusministeristön jakso hidastivat lainvalmistelua, mutta Kumpulaisen mukaan henkilöstömitoitusesityksen valmistuminen olisi joka tapauksessa venynyt teknisen valmistelun vuoksi yli joulun.
 Viivästys ei todennäköisesti vaikuta lakiesityksen käsittelyaikatauluun eduskunnassa, sillä työ siellä olisi muutenkin päässyt toden teolla alkamaan vasta eduskunnan lomien jälkeen.
 Henkilöstömitoituksesta vastaava perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) ei ehtinyt tällä viikolla kommentoida STT:lle esityksen etenemistä.
 Rahoitus tarkentuu jatkovalmistelussa
 Mitoituksen rahoituksessa on edelleen avonaisia kysymyksiä. Aiemmin on arvioitu, että henkilöstömitoituksen toteuttaminen maksaa vuositasolla noin 230 miljoonaa euroa. Lausuntokierroksella tulleissa kommenteissa nostettiin kuitenkin esiin, että vuosikustannukset voivat olla jopa sata miljoonaa euroa enemmän.
 Kumpulainen ei halua vielä ottaa kantaa siihen, mihin rahoituksen lopullinen taso asettuu. Rahoituskuviota on selkiytetty lausuntokierroksen palautteen perusteella, mutta laskelmat tarkentuvat vielä jatkovalmistelun aikana.
 – On eritelty esimerkiksi tietojärjestelmäkustannuksia ja koulutuksiin liittyviä kustannuksia, jotka aiemmin olivat sellaisena könttäsummana, Kumpulainen kuvailee.
 Mitoituksen laskentatapaa täsmennetty
 Marraskuussa päättyneellä lausuntokierroksella monen tahon huomio kiinnittyi siihen, että esitysluonnoksessa hahmoteltu tapa laskea henkilöstömitoituksen toteutumista oli epäselvä tai monitulkintainen.
 STM:n Kumpulainen kertoo, että nyt laskentatapaa on tarkennettu ja sen kannalta keskeiset käsitteet on kirjattu lakipykäliin.
 Laskentatavan toimivuus on olennaista sen kannalta, että suunniteltu mitoitus todella toteutuu ympärivuorokautisessa hoivassa. Tavan olisi hyvä olla valtakunnallisesti yhtenäinen, jotta hoivakotien tilanteita pystyttäisiin vertailemaan.
 Lue lisää:
 Vanhusten hoitajamitoitukselle siirtymäaika vuoteen 2023: Uusia hoitajia tarvitaan 4 000–5 000, oppositio syyttää vaalilupausten rikkomisesta
 Lähihoitajat avautuvat vanhustenhoidon huutavasta sijaispulasta: "Vuorolistat on saatava täyteen mihin hintaan hyvänsä"

SDP:n lupauksista huolimatta hoitajamitoitus ei ehdi eduskuntaan enää tänä vuonna


Summary: Tavaroiden kierrätys on yhä suositumpaa, moni ostaa myös joululahjan käytettynä.

Käytetyistä tavaroista on tullut suosittuja joululahjoja muutamassa vuodessa, tietää Relove -käytetyn tavaran kauppaa pyörittävä  Noora Hautakangas .
 – Joulunaika on vuosi vuodelta näkynyt yhä enemmän kaupassa. Neljän vuoden takaiseen ero on radikaali. Tämä vuosi on vielä poikkeuksellinen, Hautakangas sanoo.
 Kierrätettyjä joululahjoja ostetaan enemmän kuin koskaan.
 Noora Hautakangas omistaa Relove-kauppaketjun, joka myy kierrätettyjä vaatteita ja asusteita. Heikki Valkama
 Hautakankaan mukaan taustalla on ilmastonmuutos. Kulutusahdistus ja ostohäpeä ovat kasvaneet ja se näkyy.
 Hän ostaa itsekin enimmäkseen kierrätettyjä lahjoja.
 – Ihmiset tulevat kyselemään juuri tietynlaista tuotetta. Ostin juuri itse  xxxx xxx*  käytettynä kummilapselle, Hautakangas sanoo.
 *Kummilapsen jouluyllätyksen suojelemiseksi Yle sensuroi poikkeuksellisesti Hautakankaan kommentin.
 Vain pieni osa suomalaisista harmistuu, jos saa käytetyn lahjan
 Noin puolet suomalaisista on ostanut käytettyjä joululahjoja, kertoo Tori.fi:n laaja kysely. Tori.fi on suosittu verkkokauppa, jossa ihmiset voivat myydä toisilleen tavaroitaan.
 Rami Moilanen/ YLE
 Kyselyn mukaan vain 16 prosenttia suomalaisista suhtautuu kielteisesti ajatukseen, että antaisi käytettyä tavaraa joululahjaksi. Vielä harvempi, kahdeksan prosenttia, harmistuisi, jos saisi käytettyä joululahjaksi.
 Torin kyselyyn vastasi 2629 henkilöä. Vastausten perusteella 13 prosenttia suomalaisista on kokenut ilmastoahdistusta joulunviettotapojensa takia.
 Liki joka neljäs sanoo jakaneensa aiemmin joululahjoja perheensä ja ystäviensä kanssa, mutta luopuneensa tavasta ympäristösyistä.
 Virallinen nimi tavalliselta kuluttajalta toiselle käytävälle kaupalle on vertaiskauppa.
 – Vertaiskauppa on valtavirtaistunut viime vuosina todella kovaa vauhtia. Kokonaiskulutuksesta vain kaksi prosenttia vastaa vertaiskauppaa, mutta saman aikaan vertaiskauppa kasvaa 15 prosentin vuosivauhtia. Tätä ajavat ennen kaikkea nuorten ihmisten kulutustottumukset, sanoo Tori.fi markkinapaikkapäällikkö  Timo Huhtamäki .
 Käytettyjen vaatteiden kauppa on nopeiten kasvava vaatemyynnin ala.
 Kansainvälisen Threup-raportin mukaan käytettyjen vaatteiden ja asusteiden markkinat ovat kasvaneet viimeisen kolmen vuoden aikana 21 kertaa nopeammin kuin muiden vaatteiden ja asusteiden.
 Nettikirppareilla käytetyn ostamisen ja myyminen on helpompaa kuin koskaan
 Kulutusta tutkivan Helsingin yliopiston tutkijan  Linda Turusen  mukaan käytettyjen tavaroiden suosio selittyy vain osin huolella kuluttamisen ympäristövaikutuksesta.
 Toinen puoli ilmiötä liittyy teknologiaan.
 Linda Turunen tutkii Helsingin yliopistossa kuluttamista. Heikki Valkama
 Digitaalisuus on luonut ostamiselle ja myymiselle aivan uudenlaisen ympäristön.
 Käytetyille tavaroille on syntynyt monenlaisia jälleenmyyntipalveluja. Huuto.netin ja Tori.fi sekä Facebookin Marketplacen rinnalla toimii myös esimerkiksi designesineisiin ja brändivaatteisiin erikoistuneita kauppoja, kuten vaikka Franckly, Emmy ja Vähän käytetty. Työkaluille ja koneille on omia palveluita, kuten Nettikone.
 Käytetty joululahja ei kerro köyhyydestä, vaan vastuullisesta kuluttamisesta
 Koko ajattelu käytetyn ostamisesta on muuttunut. Enää mielikuvissakaan ei osteta vanhoja kirppuisia vaatteita toreilta, vaan vintage-tavaraa second hand -kaupoista.
 – Nyt käytetyn ostaminen ei kerro köyhyydestä vaan siitä, että kuluttaja on kiinnostunut ympäristöasioista, sanoo tutkija Linda Turunen Helsingin yliopistosta.
 SPR:n kontissa saa joulukoristeita myös 5 euroa  ki Rami Moilanen/ YLE
 On sosiaalisesti hyväksyttävämpää ostaa käytettyä kuin aiemmin.
 Käytettynä ostetaan Turusen mukaan vaatteita sekä luksus- ja designtuotteita. Yksi iso käytettyjen tavaroiden markkina on lasten ja vauvojen vaatteet.
 Käytettyjen vaatteiden markkinan kasvun taustalla ovat ennen kaikkea nuoret kuluttajat. Heillä kiinnostus käytettyihin vaatteisiin saattaa jopa vähentää kiinnostusta ostaa vaatteita uutena. Toisaalta kirppariostamisen ja myymisen helppous saattaa vaikuttaa myös siihen että ostetaan ja myydään uutenakin hankittuja tuotteita nopeammalla tahdilla
 Kierrätyksen edelläkävijöitä ovat nuoret, kertoo myös kansainvälinen Thredup-raportti. Sen mukaan etenkin noin 20-30-vuotiaat ottaneet käytetyt tavarat omakseen. Eikä into kierrättää ole enää vain edelläkävijöiden juttu. Se läpäisee koko ikäpolven.
 Tori.fi:n Timo Hautamäen mukaan raportin tiedot pitävät paikkansa myös Suomessa. Nuoret käyvät edellä ja muuttavat kulutustottumuksia.
 Kuka oikeasti haluaa käytetyn lahjan – yllättävän moni
 Kuluttajia tutkiva Linda Turunen arvioi, että käytettyä tavaraa on edelleen hankalampi ostaa joululahjaksi kuin itselle.
 Kotimainen lasi ja kulta ovat Kontissa tämän vuoden suosittuja lahjoja. Rami Moilanen/ YLE
 Toisaalta käytettynä voi hankkia harvinaisuuksia ja erikoisia tuotteita, jotka kertovat, että lahjanantaja on nähnyt vaivaa.
 Esimerkiksi “limited edition” -vaatteet tai asusteet, joita ei enää valmisteta, kertovat siitä, kuinka paljon antaja on miettinyt saajaa, Turunen pohtii.
 SPR:n Kontti -kirpputorin myymäläpäällikkö  Marje Arvinen  sanoo, että jouluksi ostetaan heiltä erityisesti kotimaista design-lasia ja kultakoruja.  Timo Huhtamäki  kertoo, että Tori.fi:stä jouluna ostetaan lahjoja. Etenkin haetaan kotimaisia brändejä, kirjoja ja keräilyesineitä toisille lahjaksi.
 Kontin myymäläpäällikkö Marje Arvisen mukaan muutos on ollut valtava: käytetyistä joululahjoista on tänä vuonna tullut suositumpia kuin koskaan. Heikki Valkama
 “Lahjat menevät myyntiin, kun pukin perävalot näkyvät”
 Joulunaika on käytettyjen tavaroiden kaupassa sesonkiaikaa, pyhien molemmin puolin.
 Jos lahjoja ostetaankin ennen joulua, niitä myös myydään pois joulun jälkeen.
 Tori.fi:n Timo Huhtamäki kertoo, että osa ihmisistä laittaa kiertoon lahjan, josta ei oikeasti pitänyt. Osa taas myy pois muita vanhoja tavaroitaan, jotka uusi lahja on tehnyt tarpeettomaksi.
 – Sen jälkeen kun joulupukista näkyy perävalot, sivuillemme ilmestyy suuri määrä ilmoituksia.
 Harvalle tulee paha mieli käytetystä joululahjasta. Rami Moilanen/ YLE
 Juttua korjattu 14.12. kello 20.00, Huhtamäen nimi korjattu.

Käytetyn tavaran markkinat kiihtyvät joulun molemmin puolin – kun joulupukin perävalot näkyvät, moni panee lahjan jo myyntiin


Summary: Peliyhtiöt pyrkivät kitkemään videopeleissä tapahtuvaa huijaamista. Niiden mukaan se on kuitenkin vaikeaa.

Miekat, siivet ja vaatteet vaihtavat omistajaa virtuaalimaailmassa. Ekaluokkalainen poika pelaa Pixel Worlds -videopeliä innoissaan.
 Hän haluaa jättää osan omistamistaan pelitavaroista hetkeksi virtuaalisen nuken päälle. Poika painaa nappia, jolla tavarat siirretään nuken päälle säilöön.
 Poika on kuitenkin unohtanut poistaa pelihahmoltaan sellaisia tavaroita, joita hän ei halua nuken päälle siirtää.
 Äkkiä nuken päältä esiin ilmestyy toinen pelaaja, joka potkaisee pojan pelikentältä pois. Pojan tavarat jäävät huijarin omistamalle kentälle ja ovat nyt käytännössä hänen.
 Yhdellä napin painalluksella poika menetti vaivalla hankkimansa tavaransa huijarille.
 Näin kävi  Timo Karppisen  7-vuotiaalle pojalle viime marraskuussa. Huijatuksi tuleminen oli suuri pettymys niin isälle kuin pojallekin.
 – En itsekään aluksi pysynyt mukana siinä, mitä tapahtui. Jouduin ottamaan selvää, kuinka tällainen huijaus on edes mahdollista tehdä.
 Rahoja ei palautettu
 Suurta pettymyksen tunnetta lisäsi se, että Karppisen poika oli käyttänyt peliin oikeaa rahaa yhteensä noin 70–80 euroa.
 – Poika toivoi lisävarustetta, jolla pystyy pelissä lentämään. Se maksoi noin 40 euroa. Aikuisesta se tuntui aika isolta rahalta. Sanoimme, että siihen pitää sitten säästää rahaa.
 Karppisen mukaan hänen poikansa alkoikin päättäväisesti säästää ja sai rahat kasaan parissa kuukaudessa. Huijauksen jälkeen olo oli tyhjä.
 – Tuntui, ettei voi tehdä mitään. Jos kadulla joku vie toisen tavarat, aikuinen voi vielä edes yrittää mennä etsimään varkaan, mutta digitaalisessa ympäristössä se ei ole mahdollista.
 Sosiaalisissa peleissä pelaajat voivat varastaa toisen pelaajan oikealla rahalla ostamia tavaroita. Kukouri Mobile Entertainment
 Ainoaksi keinoksi jäi ottaa yhteyttä Pixel Worlds -pelin tehneeseen kotkalaiseen Kukouri Mobile Entertainment -pelifirmaan.
 – Olin kuullut, että pelissä on jonkinlainen report-painike, mutta en meinannut löytää sitä. Lopulta löysin englanninkielisen sivuston. Siellä sai nähdä vaivaa ja kirjoittaa seikkaperäisen raportin siitä, mitä oli tapahtunut.
 Parissa päivässä pelifirmalta tuli Karppisen mukaan asiallinen vastaus.
 – Mitään rahan tai tavaran palautuksia ei kuitenkaan missään vaiheessa luvattu. Sain sellaisen kuvan, että huijauksen tekijälle annettiin bannia, mutta ei se kauheasti lohduta pientä lasta.
 Banni tarkoittaa määrätyn mittaista porttikieltoa peliin. Huijari ei siis voi pelata peliä pelihahmollaan esimerkiksi muutaman päivään. Karppisen poika on jatkanut pelin parissa huijaamisesta huolimatta.
 – Yritimme molemmat ottaa sen opettavaisena tapahtumana.
 "Huijaaminen on osa sosiaalisia pelejä"
 Peliyhtiöt pyrkivät kitkemään videopeleissä tapahtuvaa huijaamista. Pixel Worlds -pelin tehneen Kukouri Mobile Entertainment -pelifirman toimitusjohtaja ei kuitenkaan näe huijaamista vakavana ongelmana.
 – Huijaaminen on tietysti lähtökohtaisesti ikävää, mutta se on toisaalta osa sosiaalista pelaamista, josta on vaikea päästä eroon. Sitä on ollut peleissä niin kauan, kuin on ollut sosiaalisia pelejä, sanoo Kukouri Mobile Entertainment -peliyhtiön toimitusjohtaja  Kim Soares  .
 Kukouri Mobile Entertainment on kansainvälisestikin menestynyt yritys. Kukourin uusin mobiilipeli Pixel Worlds voitti viime vuonna muun muassa People's choice -palkinnon Game Connection -tapahtumassa Pariisissa.
 Kukouri Mobile Entertainmentin toimitusjohtaja Kim Soares neuvoo huijatuksi tulleita ilmoittamaan asiasta pelifirmalle. Kare Lehtonen/Yle
 Yhtiö saa kuukausittain muutamia ilmoituksia Pixel Worldissa tapahtuneista huijauksista. Se on Soaresin mukaan vähäinen määrä verrattuna pelin pelaajiin.
 – Pelillä on lähemmäs 5 miljoonaa latausta.
 Pelifirma pyrkii puuttumaan huijaamiseen pääasiassa tiedottamisella.
 – Meillä on omalla Youtube-kanavalla videoita aiheesta, ja pelin sisällä kerrotaan, että ei kannata antaa omia kamoja muille.
 Virtuaalivarkauksien tutkinta haastavaa
 Videopeleissä huijaamista tuskin koskaan saadaan loppumaan. Huijaamiseen on vaikea puuttua, sillä viihdepeleissä tapahtuvat kepulikonstit eivät useinkaan täytä rikoksen tunnusmerkkejä.
 – 2000-luvulla alkoi tapahtua virtuaalihyödykkeiden kauppaa, jossa oikealla rahalla ostetaan digitaalisia asioita. Sen jälkeen lainvalvojat kiinnittivät entistä enemmän huomiota viihdepelimaailmojen sisältämään huijaustoimintaan, pelikulttuurien tutkimuksen huippuyksikön johtaja  Frans Mäyrä  selittää.
 Virtuaalivarkauksia on Suomessakin käsitelty oikeudessa asti. Takavuosien hitissä, yhteisöpalvelu Habbo Hotellissa tapahtuneita hahmovarkauksia käsiteltiin Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa.  Nuori mies tuomittiin  ehdolliseen vankeusrangaistukseen muun muassa petoksesta.
 Huijareiden sulkeminen pois pelimaailmoista on myös hankalaa, sillä kiusaajapelaajat voivat Mäyrän mukaan olla peliyhtiöille hyviä asiakkaita, koska he viettävät pelin parissa paljon aikaa.
 – Pelisuunnittelijoiden pitää ottaa huomioon, että toiset ihmiset vapautuvat netissä ja uskaltavat esimerkiksi tutustua paremmin ihmisiin. Toisista taas tulee esiin pimeä puoli: he haluavat kiusata, koska heitä on virtuaalimaailmassa hankalampaa rangaista.
 Videopeleissä huijaaminen voi olla myös ammattimaista. Kukouri Mobile Entertainment
 Huijareille luodaankin joskus omia pelin sisäisiä tiloja, joissa he voivat luvan kanssa käyttäytyä huonosti.
 Maailmalla huijaaminen jo hyvin ammattimaista. Esimerkiksi Kiinassa puhutaan gold farming -ilmiöstä, jossa huijaamiseen nähdään paljon vaivaa.
 – Ihmiset tuottavat pelinsisäistä valuuttaa tai hienoja haarniskoita ja aseita, jotka myydään pelin virallisen järjestelmän ohi. Ostajat ovat tyypillisesti varakkaita, usein länsimaalaisia pelaajia, pelikulttuurien tutkimuksen huippuyksikön johtaja Frans Mäyrä kertoo.
 Huiputtamalla hankitulla pelihahmolla tai varusteilla pystyy siirtymään pelin loppuvaiheille, jonne virallisten sääntöjen mukaan huijareilla ei olisi ollut mahdollisuuksia.
 Ilmoita pelifirmalle huijauksista
 Kukouri Mobile Entertainment Kim Soares neuvoo yleisesti kaikkia huijatuksi tulleita ottamaan yhteyttä pelin luoneeseen firmaan.
 – Usein jos pelissä on moderaattoreita koko ajan paikalla, he saattavat tulla saman tien paikalle ja puuttua huijaamiseen.
 Sosiaalisissa peleissä on Soaresin mukaan paljolti kyse myös maineesta.
 – Jos joku pelaaja on tunnettu scammeri, niin yhteisössä tiedetään nopeasti, että siihen pelaajaan ei kannata luottaa.
 Keskusrikospoliisin kyberrikostorjuntakeskuksen päällikkö  Mikko Rauhamaa  neuvoo aina ilmoittamaan virtuaalirikostapaukset myös poliisille, vaikka varastetun asian arvo olisi vahäinen.
 – Ilmoituksilla on isompikin merkitys, vaikka tapaukset eivät heti selviäisi. Virtuaalivarkaudet tuntuvat olevan toistuvia, joten saamme ilmoituksista paljon kaivattua ilmiötietoa.
 Ilmoituksessa kannattaa Rauhamaan mukaan kertoa mahdollisimman tarkasti mitä on viety ja miten. Paikallispoliisi hoitaa rikosten varsinaisen tutkimisen.
 – Tällaisissa tapauksissa tuomio tulee usein petoksesta. Tapauksiin voi kuitenkin liittyä myös muita rikosnimikkeitä, kuten tietomurto.

Pikkupoika säästi 40 euroa ostaakseen lisävarusteen suositussa pelissä – menetti napin painalluksella tavaransa huijarille


Summary: Presidentti huomauttaa, että häirintä ei ole keino antaa palautetta viranomaisen tehdessä virheitä työssään.

Presidentti  Sauli Niinistö  on huolissaan viranomaisiin ja julkisen sektorin työntekijöihin kohdistuvasta häiriköinnistä. Viime aikoina ilmiö on näkynyt etenkin sosiaalisessa mediassa.
 – Olen ollut jo pidempään huolissani ahdistelusta ja painostuksesta, jota kohdistuu esimerkiksi lastenhoitajiin, opettajiin, terveydenhuollon henkilökuntaan, poliiseihin tai sosiaalipuolen työntekijöihin. Vähän kiihtyvään tahtiin on kuulunut, että heitä painostetaan ja ahdistellaan toimimaan työssään jollakin toisella tavalla. Minusta se on äärimmäisen vaarallinen ilmiö.
 Niinistö sivusi asiaa  Presidentin kyselytunnilla  ja täsmensi asiaa sen jälkeen Ylen haastattelussa. Hän on ilmaissut huolensa julkisuudessa  aiemminkin . Niinistö haluaa nollatoleranssin ilmiölle.
 – Jos meitä palvelevat ja auttavat henkilöt päätyvät itse apua tarvitsevan tilanteeseen, syntyy paradoksi, johon yhteiskunnalla ei ole varaa. Sen vuoksi minusta pitäisi ottaa nollatoleranssi viranomaisten joutumiselle asiattoman ahdistelun kohteeksi.
 "Tekeväthän hekin virheitä"
 Viime aikoina julkisuudessa on puhuttu usein  maalittamisesta . Termillä kuvataan etenkin sosiaalisessa mediassa näkyvää ilmiötä, jossa häiriköinnin ja vihakampanjan kohteeksi eli maaliksi valitaan henkilö, jota riepotellaan perusteettoman paljon ja jonka elämästä levitetään mahdollisesti myös perättömiä väitteitä.
 Kritiikki on eri asia.
 – Kuuluu väitteitä, että tekeväthän hekin virheitä. Niin tekevätkin, mutta siihen meillä on oikeussuojakeino käytettävissä, esimerkiksi esimiehiä tai valitusteitä. Mutta tällaisella henkilöllä, joka näitä asioita hoitaa, hänellä ei oikein konsteja ole, Niinistö sanoo.
 Hän tarkoittanee, että häirintä ei ole oikea keino valittaa viranomaisen tekemistä virheistä.
 Viime viikkojen aikana ulostuloja ahdistelusta on tehnyt esimerkiksi poliisi.
 – Kyllä, mutta esimerkiksi terveydenhuollosta ja opetussektorilla on tällaisia tietoja kuulunut jo vuosien ajan.
 Lue lisää:
 Yle seurasi presidentin kyselytuntia: Niinistöltä kysyttiin heti al-Holista – "En minäkään ihan selkoa saanut, mitä kaikkea tässä on jo tapahtunut"
 A-studio selvitti: virkamiehiä maalitetaan kaivamalla yksityiselämää – "Tietääkö joku, missä tämän konstaapelin lapset käyvät koulua?"
 Hirttotuomiolla uhattu tuomari maalittamisesta:
“Mikä on se viimeinen pisara, että asialle tehdään jotakin?”
 Poliisi esittää lakimuutosta kiusaamisen ja uhkailun estämiseksi: Poliisin nimi pois virkapuvusta ja virkamerkistä

Niinistö huolissaan viranomaisten häiriköinnistä: "Pitäisi ottaa nollatoleranssi asiattomalle ahdistelulle"


Summary: Venäläiset asiantuntijat arvelevat, että taantumauhka painaa ensi vuonna maailmantaloutta.

Öljyn maailmanmarkkinahinta pysyy ensi vuonna tämän vuoden tasolla, eli 55 ja 65 dollarin välillä barrelilta. Näin ennustavat venäläisen uutistoimisto Tassin haastattelemat asiantuntijat.
 Päättyvän vuoden aikana hinta on ollut pääsääntöisesti 60 – 65 dollaria.
 Vuoden aikana on kuitenkin ollut lukuisia tapahtumia, jotka ovat olleet omiaan nostamaan öljyn hintaa, Tassin asiantuntijat sanovat.
 Näitä tapahtumia ovat olleet Iranille ja Venezuelalle asetetut talouspakotteet, Venäjältä Eurooppaan öljyä tuovan Druzhba-putken sulkeminen haitallisen aineen takia ja Saudi-Arabian öljyntuotantolaitoksiin tehdyt lennokki-iskut. Nämä tekijät nostivat Brent-laatuisen öljyn hinnan ajoittain 75 dollarin tasolle.
 Venäjän saastuneen öljyputken puhdistus kestää kuukausia
 Saudi-Arabiassa drooni-iskuja merkittävän öljy-yhtiön tuotantolaitoksiin – Uutistoimistot: Öljyntuotannossa häiriöitä
 Kun hinta laski, johtui se markkinoiden taantumapelosta sekä Kiinan ja Yhdysvaltain kauppakiistasta, jonka uskottiin vähentävän kansainvälistä kauppaa.
 Tällä hetkellä öljymarkkinaa painaa taantumapelko, joten barrelihinnan nousu yli 70 dollarin edellyttäisi merkittäviä terrori-iskuja tai sodan syttymistä jollakin tärkeällä tuotantoalueella, asiantuntijat sanovat.
 Hinnanlaskupainetta eri suunnilta
 Tassin haastattelema luottoluokituslaitos Fitchin osastopäällikkö  Dmitri Marintšenko  sanoo, että hintaennusteissa tärkein tekijä on se, että markkinat olettavat maailmantalouden kasvun olevan ensi vuonna hidasta.
 – Maailmantalouden kasvulla ja öljyn kysynnän kasvulla on hyvin tiukka yhteys, hän sanoo.
 Luottoluokittaja Moody'sin apulaisjohtaja  Artem Frolov  muistuttaa, että öljyntuottajamaiden järjestön Opecin ulkopuoliset maat, erityisesti Yhdysvallat, ovat lisänneet tuotantoaan, mikä painaa hintoja alas.
 Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  toiminta ja tulevat presidentinvaalit aiheuttavat markkinoille epävakautta, arvioi sijoituspalveluita tarjoavan Finam-yhtiön analyytikko  Sergei Drozdov .
 – Trumpin vastustajat lisäävät painetta häntä kohtaan erityisesti virkasyyteasiassa, mikä voi heiluttaa markkinoita, hän ennustaa.
 Jos Trump onnistuu voittamaan seuraavat presidentinvaalit, Drozdov ennustaa kauppakiistojen kärjistyvän.
 – Tällä hetkellä hänen ei kannata heikentää pörssikursseja, etenkään amerikkalaisyhtiöiden. Jos hän voittaa presidentinvaalit, kaikki tulee muuttumaan, Drozdov uskoo.

Venäläisennuste: Vain sota tai terrori-isku saisivat öljyn hinnan nousemaan ensi vuonna