Summary: Munuaispotilaiden omatoiminen dialyysihoito on yleistynyt.

Aku Korhonen  nostaa vasemman käden paidan hihaa ja näyttää käsivarttaan. Siihen on piirretty siniset viivat osoittamaan laskimon ja valtimon suuntaa. Käsivarressa on myös jäljet vuosien pistämisestä ja kanyyleista.
 Pohjois-Karjalassa Liperissä asuva viisikymppinen Aku Korhonen on munuaispotilas. Hän tekee elintärkeän hemodialyysin kotonaan viisi kertaa viikossa, neljä tuntia kerrallaan. Hänellä on viikossa vain kaksi vapaapäivää.
 Munuaisten toiminta on elintärkeää, sillä ihminen menehtyy ilman toimivia munuaisia. Hemodialyysissä suurikokoinen dialyysikone tekee sen työn, mistä terveellä ihmisellä pitävät huolta munuaiset.
 Munuaispotilaiden kotona tehtävä dialyysihoito on yleistynyt ja yleistyy koko ajan. Monelle se on miellyttävämpi vaihtoehto kuin jatkuvat sairaalareissut.
 Sairaanhoitaja  Jyrki Hyttinen  Pohjois-Karjalan keskussairaalan kotihemodialyysiosastolta kertoo, että tähän on useita syitä.
 – Tässä on tapahtunut ajatustavan muutos. Myös itse dialyysin tekeminen on helpottunut ja sairaalassa potilaille annettava opastus on parantunut.
 Myös Munuais -ja maksaliitto painottaa tuoreessa kannanotossaan sitä, että jokaisella sairastuneella, jolla on siihen edellytykset, on oltava mahdollisuus kotidialyysihoitoon.
 Kotidialyysihoitoa on kahdenlaista, vatsakalvodialyysi ja hemodialyysi. Kotona hemodialyysin tekevien potilaiden määrä on kaksinkertaistunut vuodesta 2010. Vuoden 2017 lopussa heitä oli 139 koko maassa.
 – Kaiken kaikkiaan tilanne on kirjava koko maassa. Yksi syy on se, että sairaaloilla on erilaiset resurssit kouluttaa potilaita käyttämään dialyysikonetta, sanoo asiantuntija  Maria Ruuskanen  Munuais -ja maksaliitosta.
 Ruuskasen mukaan osa munuaispotilaista on myös niin iäkkäitä tai huonokuntoisia, etteivät he halua tai pysty tekemään dialyysia kotona.
 Siirtomunuainen säikähti syöpää
 Viisikymppisellä Aku Korhosella on pitkä kokemus munuaissairaudesta. Hän sai siirrännäisen vuonna 1998 ja sen päälle tuli vielä suolistosyöpä. Tässä taistelussa ei siirtomunuainen pelittänyt toivotusti ja nyt elämä etenee kolmatta vuotta hemodialyysikone kaverina.
 – Sairastuin suolistosyöpään kesällä 2015. Jouduin sädehoitoihin, joista siirtomunuainen varmaan säikähti, hiipui pikkuhiljaa ja lopulta lopetti toimintansa. Vuoden 2016 lopulla jouduin aloittamaan hemodialyysin keskussairaalassa ja maaliskuussa kone siirrettiin sitten kotiin.
 Työkyvyttömyyseläkkeellä oleva opettaja Aku Korhonen kertoo rauhallisesti ja realistisesti sairastumisestaan. Hänellä on ollut aikaa valmistautua.
 – Siirtomunuainen kesti minulla reilut kahdeksantoista vuotta ja se on pitkä aika. Siihen valmistautui jo, ettei se kestä koko elämää. Dialyysiin joutuminen ei myöskään ollut sokki kun minulle oli kokeiltu jo vatsakalvodialyysia, mutta se ei toiminut kunnolla.
 Moni munuaispotilas joutuu pohtimaan sairautensa aikana samanlaisia kysymyksiä kuin Aku Korhonen. Saanko siirtomunuaisen, miten pitkään joudun sitä odottamaan, hylkiikö se, joudunko dialyysiin loppuelämäksi?
 Kääpiöpinseri Selma valvoo silmä tarkkana toimenpidettä.  Aku Korhonen
 “Lähihoitaja” Selma seurana
 Aku Korhonen asuu Liperissä omakotitalossa rauhallisella alueella yhdessä koiransa  Selman  kanssa. Terhakalla nelivuotiaalla kääpiöpinserilla on tärkeä rooli isännän elämässä.
 – Se seuraa ja haukkuu ohikulkijat ja tulee myös syliin, kunhan saan koneen valmiiksi, pääsen istumaan nojatuoliin ja saan hemodialyysin aloitettua.
 Isäntä kutsuu Selmaa leikillisesti lähihoitajakseen. Se seuraa miestä herkeämättä ja tarkkailee tilannetta, kun Aku Korhonen esittelee hoitohuonetta.
 – Muutin talosta yhden huoneen hoitohuoneeksi. En halunnut, että kone on olohuoneessa kun se ei kuitenkaan ole koko elämä.
 Hemodialyysillä tarkoitetaan veren puhdistamista kuona-aineista ja ylimääräisestä nesteestä dialyysikoneessa olevan suodattimen avulla. Tätä varten tehdään potilaalle sairaalassa veritie eli fisteli ranteeseen, jossa laskimo yhdistetään valtimosuoneen.
 Jokaisen hemodialyysihoidon alussa verisuoniin pistetään kaksi kanyylia, joiden kautta veri ohjataan dialyysikoneeseen ja sieltä puhdistettuna takaisin potilaan verenkiertoon.
 Ennenkuin munuaispotilas pääsee kotona tositoimiin, on hänen pistettävä itseään jokaisen hoidon alussa ja laitettava kanyylit ja letkut paikalleen.
 – Kyllä ne neulat aluksi hirvitti kun opettelin sairaalassa pistämistä, mutta siihenkin tottui kun kolme kuukautta harjoitteli. Kyllä se näyttää hurjemmalta mitä itseasiassa on.
 Aku Korhonen näyttää käsivarren sinisiä viivoja, jotka osoittavat laskimon ja valtimon suunnat Lea Joutsensaari / Yle
 Istunto nojatuolissa
 Kun munuaisten toimintaa ylläpitävän hoidon alkuvalmistelut on tehty, istuu Aku Korhonen nojatuoliinsa ja aloittaa nelituntisen istunnon. Sen aikana hän lukee, soittelee puheluita ja ottaa torkkuja.
 – Kohokohta on välipalan nauttiminen sopivassa kohdin. Jos joutuu vessassa käymään niin tästä ei parane poistua kuin pariksi kolmeksi minuutiksi.
 Aku Korhonen istuu nojatuolissaan letkut suonissa neljä tuntia kerrallaan yleensä aamupäivisin. Kaiken kaikkiaan operaatio kestää valmisteluineen viidestä kuuteen tuntia.
 Hemodialyysihoidon jälkeen Korhosella on nälkä ja myös päiväunet ovat tarpeen.
 – Mitään älyllisiä suoritteita ei kuitenkaan kannata hoidon jälkeen suunnitella, naurahtaa Korhonen.
 Aku Korhosella on viikossa kaksi vapaapäivää niin kuin työssä käyvillä.
 – Vapaapäivinä olen jätekuskina, niin paljon pahvia tulee hoitopakkauksista. Niitä on litisteltävä ja kuljetettava keräykseen.
 Todisteeksi tästä hän näyttää hoitohuoneessa ruskeitten pahvilaatikoiden pinoa. Neljän kuukauden satsi yltää lähes kattoon asti. Lisäksi on kasat muoviletkuja, jotka myös pitää hävittää asianmukaisesti.
 Kone vapauttaa, mutta vie vettä ja sähköä
 Aku Korhonen on tyytyväinen hemodialyysin kotihoitoon. Jos hän ei tekisi sitä itse, hän joutuisi kulkemaan sairaalassa vähän väliä.
 – Kyllähän tämä antaa tietynlaisen vapauden. Voin tehdä dialyysin silloin kun haluan, yöllä tai päivällä. Kotona säilyy myös omatoimisuus ja säästyyhän tässä aikaa, kun ei tarvitse ravata yhtenään sairaalassa.
 Kotona tehtävä hoito parantaa munuaissairaan elämänlaatua, mutta siitä on myös kustannuksia.
 – Tämä kuluttaa tosi paljon vettä, minun hoidoilla sitä menee 75 kuutiota vuodessa. Kone vie myös sähköä ja jätemaksujakin kertyy, kun jätaauto joutuu kerran viikossa tyhjentämään jäteastian muoviletkuista ja dialysaattoreista. Ja oma auto on oltava, että saan pahvit vietyä kierrätykseen.
 Liperiläinen Aku Korhonen on laskenut, että vuodessa lääkkeiden ja hoitomaksujen lisäksi kotidialyysistä aiheutuu ylimääräisiä kustannuksia karkean arvion mukaan lähes 1500 euroa vuodessa.
 – Saan yhteiskunnan tukea eli Kelan eläkkeensaajan hoitotukea 150 euroa kuussa eli se kattaa suurinpiirtein nuo kustannukset, mutta kun sairaalla on muitakin menoja ja elääkin pitää..
 Aku Korhonen luettelee muiksi kuluiksi muun muassa poliklinikkakäynnit, matkat lääkäriin, lääkärintodistukset ja lääkekustannukset.
 Työkyvyttömyyseläkkeellä olevalla opettajalla on ratkaisuehdotus valmiina ja terveisiä päättäjille näin vaalien alla.
 – Esitän, että hemodialyysipotilaat saisivat eläkkeensaajan hoitotuen korkeimman mukaan eli noin 400 euroa kuukaudessa. Se kattaisi sairaudesta aiheutuvat välilliset ja välittömät kustannukset. Hyvin yksinkertainen ratkaisu.
 Hemodialyysikone vie ison tilan hoitohuoneessa Lea Joutsensaari / Yle
 Kone on elinikäinen kumppani
 Aku Korhonen katsoo ikkunasta ulos omakotitalossa Liperin Ylämyllyllä, kehuu aurinkoisen päivän kauneutta ja toteaa veden tippuvan jo räystäistä. Selma-koira puolestaan vahtii hiljaisen kadun liikennettä valmiina puolustamaan reviiriään.
 Tämä parivaljakko ei valita sairautta tai elämän epäoikeudenmukaisuutta.
 – Minkäs tälle voi. Kone tulee olemaan näillä näkymin elinikäinen kaveri niin pitkään kun se kestää, tai minä kestän. Sen kanssa vain pitää tulla toimeen, veistelee talon isäntä.
 Sairaus vie voimia, aikaa ja elinvoimaa. Toinen päivä on parempi, toinen huonompi.
 – Päivä kerrallaan mennään, eikä sairaus ole koko elämän sisältö. Omakotitalossa on normaalit työt ja niitä tehdään voinnin mukaan.
 Yleensä hoidon välipäivinä Aku Korhonen jaksaa hyvin tehdä useamman tunnin töitä, leikata ruohoa, tehdä lumitöitä, rassata vanhaa autoa, käydä kaupassa, lenkittää Selman. Ihan niitä tavallisia kotihommia.

Munuaispotilas Aku Korhonen hoitaa itse dialyysin omassa nojatuolissa – kotihoito tuo vapautta, mutta vie vettä ja sähköä


Summary: Varsinkin työpäivän aikana pitää syödä hyvin ja mielellään yhdessä työkavereiden kanssa.

En halua jäädä eläkkeelle kehäraakkina toimittajana. Tämä ajatus on käynyt mielessä viime aikoina, kun eletyt vuosikymmenet ovat alkaneet painaa harteita. Voiko elämässä tosiaan käydä niin, että kuluttaa itsensä loppuun jo työvuosien aikana?
 Päätin selvittää, miten ruokavaliollaan voi ladata itseensä puhtia tuleviin vuosiin ja samalla ehkäistä liian aikaista vanhenemista.
 Tapasin myös samaa ikäluokkaa olevat kohtalotoverit. Heistä toinen ujuttaa salaa kasviksia perheen miesten syötäväksi. Toinen puolestaan jatkaa pallolaajennuksesta huolimatta elämäänsä melkein kuten ennenkin.
 Ajatus solujen hyvinvoinnista tuntuu kaukaiselta.  Marianne Mattila
 Ruokavalion suhteen parantamisen varaa on meillä monella, kuten tuore Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen FinRavinto 2017 -tutkimus osoitti. Tuloksien mukaan varsinkin miehet syövät liikaa punaista ja prosessoitua lihaa ja liian vähän kasviksia, marjoja ja hedelmiä.
 Mutta kuinka moni on tietoinen siitä, kuinka tärkeitä kasvikset, marjat ja hedelmät ovat meille? Niissä olevat antioksidantit estävät solujen hapettumista. Hapettuessaan solut menettävät elinvoimaansa, jolloin solujen vanheneminen nopeutuu. Eli antioksidantteja syömällä voi auttaa soluja pysymään elinvoimaisina.
 Tärkeä asia, mutta siitä huolimatta ajatus solujen hyvinvoinnista tuntuu kaukaiselta.
 Ruoan maku paranee, ulkonäkö paranee ja ravintoarvo paranee.  Minna Lintu
 Suositus kasvisten määrästä on varmasti jokaiselle tuttu: puoli kiloa päivässä riittää. Miehillä tavoite jää vajaan 200 gramman päähän. Naisilla puolen kilon tavoitteesta puuttuu reilut 100 grammaa.
 "Pieniä nipistyksiä, tilalle kasviksia"
 46-vuotias  Minna Lintu  luottaa siihen, että ruokavaliota monipuolistamalla jaksaa paremmin ikääntyessäänkin. Miesvaltaisessa perheessä kaikki eivät halua luopua liharuoista. Lintu pitää kuitenkin itse kasviksista ja lisää niitä kaikkeen ruokaan.
 – Teen pieniä nipistyksiä lihasta ja tilalle laitan kasviksia. Ruoan maku paranee, ulkonäkö paranee ja ravintoarvo paranee, Kuopion Kolmisopen Citymarketin osastopäällikkö kertoo.
 Työpäivä alkaa yleensä fyysisesti hyllytyshommia tehden, joten Lintu syö aina aamupalan. Muutenkin hän pitää huolta siitä, että syö säännöllisesti päivän aikana. Ruokailujen lisäksi hän pitää huolta kunnostaan ja käy lenkillä monta kertaa viikossa.
 Minna Lintu ulkoilee säännöllisesti. Liikunta auttaa jaksamaan. Joonas Nieminen / Yle
 Minna Linnun työkaveri, 56-vuotias  Ari Pykäläinen  lopetti muutama vuosi sitten eineksien syömisen kokonaan.
 – Kaupasta saa ostettua kotiruokaa tai käyn syömässä lounasravintolassa, Citymarketin tavaratalojohtaja Pykäläinen kertoo.
 Muutama vuosi sitten tehdyn pallolaajennuksen jälkeen hän alkoi syödä enemmän vihanneksia ja hedelmiä.
 – Operaation jälkeen olen syönyt normaalia ruokaa. Broileria ja kalaa syön aika paljon, mutta muuten en ole miettinyt, Pykäläinen tiivistää.
 Ari Pykäläinen syö arvionsa mukaan punaista ja prosessoitua lihaa useana päivänä viikossa. Joonas Nieminen / Yle
 Kala onkin hyvä valinta, koska tulevaan vanhuuteen voi vaikuttaa myös valitsemalla rasvat oikein.
 Tällä hetkellä on jonkin verran tutkimusnäyttöä siitä, että erityisesti kalasta saatavat rasvahapot suojaavat aivoja ikääntymisen vaurioilta. Myös kasviöljyt, etenkin rypsi- ja oliiviöljy, ovat hyvä valinta.
 Jos on elänyt koko elämänsä kuin pellossa, kannattaa viimeistään keski-ikäisenä tehdä tiliä omasta ruokavaliostaan.  Irma Nykänen
 Omega-3-rasvahapot tekevät aivoille hyvää. Ne vähentävät tulehdusta hermokudoksissa ja lisäävät solukalvojen liukoisuutta. Viime aikoina on myös esitetty, että kalanrasva voisi vähentää Alzheimerin taudin amyloidiplakkien muodostumista.
 Omega-3-rasvahappojen terveyshyödyt on huomattu pääosin kalansyöntiin liittyvistä tutkimuksista.
 Kalan suhteen voin itse potea todella huonoa omaatuntoa. Syön kalaa reippaasti alle suosituksen, joka on 2–3 kertaa viikossa.
 Lounaalla voi tankata lähes puolet proteiinintarpeesta
 Työurat kestävät nykyään niin kauan, että oikeat valinnat vaikuttavat myös työssä jaksamiseen.
 – Jos on elänyt koko elämänsä kuin pellossa, kannattaa viimeistään keski-ikäisenä tehdä tiliä omasta ruokavaliostaan, suosittaa geriatrisen ravitsemustieteen dosentti  Irma Nykänen  Itä-Suomen yliopistosta.
 Irma Nykänen luottaa siihen, että kasvisruokailijat osaavat valita ruokansa niin, että se on täysipainoista ja riittävää. Joonas Nieminen / Yle
 Missä vaiheessa päivittäinen toimintakyky hiipuu, on yksilöllistä.
 Hiipuminen alkaa, kun kehon lihasmassa pienenee ikääntyessä. Tämän myötä lihasvoima heikkenee ja samalla liikunta vähenee. Liikkumattomuus vähentää energian tarvetta. Mutta vaikka energian tarve pienenee, ravintoaineiden tarve ei pienene, esimerkiksi proteiinin tarve jopa kasvaa.
 – Pitää syödä riittävästi proteiinipitoista ruokaa, jotta lihaskunto säilyy, Nykänen kiteyttää.
 Hyviä proteiinin lähteitä ovat liha, kala ja maitotaloustuotteet. Esimerkiksi jos 60 kg painava ikäihminen syö lounaan, jossa on kalaa, salaattia, leipää ja lasi maitoa, hän saa noin 35 g proteiinia. Se on noin puolet päivän tarpeesta.
 Proteiinien saannin kannalta on sama, syökö monipuolista kasvisruokaa vai monipuolista sekaruokaa.
 Ikääntyvän himoliikkujan kannattaa muistaa välipalat. Runsaasti liikkuva ihminen tarvitsee lisäenergiaa. Proteiiniakin kannattaa lisätä ruokavalioon, mutta ei holtittomasti, koska liika proteiini rasittaa vanhempana munuaisia.
 Yhdessä syöminen tekee hyvää myös työpäivän aikana
 Työterveyslaitoksella on huomattu, ettei työyhteisöä oteta lainkaan huomioon, kun puhutaan terveellisten elintapojen edistämisestä. Kun puhutaan työkyvyn ylläpitämisestä, puheessa korostuu liikunnan merkitys. Vähemmälle huomiolle on jäänyt, että myös työajalla tapahtuvaan ruokailuun kannattaa panostaa.
 Lounas ei voi olla vain pari voileipää ja jogurtti työpisteellä.  Marianne Mattila
 Hyvä ravinto lisää muun muassa työturvallisuutta ja edistää työstä palautumista. Ruokatunnilla pitää olla lupa irrottautua työstä hetkeksi. Positiiviset vaikutukset korostuvat, jos ruokailu tapahtuu yhdessä työkavereiden kanssa. Työyhteisö voi vahvistaa terveellisiä ruokailutottumuksia, esimerkiksi sopimalla yhteisistä ruoka- ja kahvitauoista.
 Ja tämä onkin asia, johon aion panostaa tästä eteenpäin. Lounas ei voi olla vain pari voileipää ja jogurtti työpisteellä. Ruokatunti on tärkeä hetki, jolloin voi syödä hyvin ja nauttia samalla muiden seurasta.

Omasta ruokavaliosta kannattaa tehdä tiliä viimeistään keski-iässä – näin lataat puhtia itseesi oikeanlaisella ruoalla


Summary: Sotejätit haluavat purkaa terveydenhoiden ulkoistamista rajoittavan lain. Sipilän ex-hallituksen ministerit Annika Saarikko ja Petteri Orpo paheksuvat.

Ensimmäinen raaka taistelu kaatuneen soten raunioilla syttyi toisena päivänä hallituksen eron jälkeen.
 Sunnuntaiaamun  Helsingin Sanomissa  sotejättien toimitusjohtajat vaativat lehden mukaan rajoituksia pois ja kuntia vapaaksi ulkoistamaan palveluitaan, koska maakuntia tai sotea ei syntynyt.
 Aamupäivällä entinen sosiaali- ja terveysministeri, toimitusministeristön  Annika Saarikko  (kesk.) lähetti tiedotteen, jonka sävy oli loukkaantunut. Hän  syytti yrityksiä  huonosta tilannetajusta ja kuvasi lausuntoja soten haudalla tanssimiseksi. Entinen valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok.) kehotti Twitterissä terveysyrityksiä hillitsemään puheitaan ja ulkoistamisia rajoittavaa lakia pidettäväksi voimassa.
 Vielä hallituksen sote-esityksessä Sipilän ex-hallituksen ministerit Annika Saarikko ja Petteri Orpo puolustivat kiivaasti valinnanvapautta ja maakuntia. Mutta jo hallituksen eropäivänä keskusta ja kokoomus kertoivat omista sote-malleistaan. Keskusta halusi vähemmän valinnanvapautta, kokoomus ei hyväksynyt enää maakuntia.
 Yritykset näkevät uuden mahdollisuuden ulkoistuksille
 Poliitikkojen ja yritysten väittelyssä on kyse rajoittamislaista. Se on säädetty, jotta kunnat eivät ulkoistaisi isoja osia palveluistaan ennen kuin sote tulee voimaan. Lain mukaan kunnat pystyvät ulkoistamaan vain 30 prosenttia sosiaali- ja terveydenhuollon käyttömenoista. Laissa on pelotteena irtisanomisehto, jonka mukaan tuleva järjestäjä voi tarvittaessa hankkiutua eroon edeltäjän tekemistä sopimuksista.
 Rajoittamislaki kiristettiin nykyiselleen  ja sen voimassaoloa jatkettiin, kun sote viipyi ja ulkoistukset laajenivat; Länsi-Pohjassa onnistuttiin ennen lain kiristämistä ulkoistamaan kokonainen keskussairaala.
 Yritysten mielestä laille ei ole enää edellytyksiä. Poliitikot taas haluavat pitää kiinni laista.
 Timo Aalto / Lehtikuva
 Onko lakia mahdollisuus tulkita eri tavoin?
 Yle kysyi lain tilanteesta ja keskustelun taustoista. Vastaajina ovat sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtaja  Kirsi Varhila  ja sotejättejä edustavan Hyvinvointialan liiton toimitusjohtaja  Ulla-Maija Rajakangas .
 Lisäksi kysyimme terveyspalveluyritysten toimitusjohtajilta, mitä he tarkoittivat aamun lehtikommenteillaan.
 Onko rajoittamislaki nyt voimassa?
 Varhila, STM : Se on voimassa olevaa lainsäädäntöä, joka on voimassa vuoden 2022 loppuun asti. Jos se halutaan purkaa, käytännössä on tehtävä laki, jolla tuo laki kumotaan.
 Muuttiko soten kaatuminen tilannetta?
 Varhila, STM : Soten kaatuminen ei muuttanut tilannetta. Kun lain voimassaoloa jatkettiin, käytiin poliittista keskustelua siitä että laki on kytköksissä maku-sote -uudistukseen. Mutta laissa ei voi koskaan viitata tulevaan lakiin. Niinpä tässä laissa puhutaan lakisääteisestä järjestämisvastuussa olevasta tahosta. Siinä laissa ei puhuta mitään maakunnasta.
 Rajakangas, Hyvinvointitiala : Tämähän nyt on kuitenkin niin, että laki on voimassa. Ja koska meillä istuu toimitusministeristö, sitä ei olla purkamassa. Toivoisin, että seuraava hallitus ottaa tosi nopeasti tämän agendalleen ja harkitsee, onko tämä enää jatkossa tarpeellinen.
 Eli vaikka sote kaatui, se ei muuta rajoittamislain tilannetta?
 Rajakangas, Hyvinvointitiala:  Yritysten näkökulmasta se ei muuta mitenkään tilannetta. Yrityksethän toimivat siinä toimintaympäristössä, minkä lainsäädäntö niille antaa. Yrityksethän olivat varautuneet sekä soten eteenpäin menoon että kaatumiseen.
 Varhila, STM : Tällä hetkellä se ei muuta sitä. Toinen asia on sitten, jos tuleva hallitus ohjelmassaan linjaa toisin. Tämä jättää myös uudelle hallitukselle mahdollisuuden pitää laki voimassa ja alkaa sinä aikana rakentaa uutta mallia.
 Perustuslakivaliokunta on kuitenkin kiinnittänyt huomiota siihen, että laki rajoittaa kuntien itsemääräämisoikeutta?
 Varhila, STM : Kunnilla on laaja itsehallinto, jonka rajoittamiseen pitää olla erikoisen hyvät perusteet. Tässä perustuslain tulkinta on ollut, että perusteet ovat riittävät. Lisäksi laki on määräaikainen eikä tästä ikuisuuteen. Siksi se on ollut mahdollista.
 Rajakangas, Hyvinvointitiala : Suomessahan on erittäin vahva kunnallinen itsehallinto. Nyt kun sote kaatui, kunnillahan pitäisi olla kaikki välineet järjestää tämä sote. Osa- ja kokonaisulkoistukset ovat yksi paletissa oleva osa.
 Rajoittamislaki säädettiin, koska isoja ulkoistuksia pelättiin. Miksi niitä pelätään?
 Varhila, STM : Jos maakuntamalli olisi mennyt läpi ja kunnat olisivat tehneet isoja kokonaisulkoistuksia, maakunnan olisi ollut hankala saada oma palvelujärjestelmänsä siihen kuntoon että se vastaa asukkaiden tarpeita ja resurssit riittävät. Laissa lukee, että lakisääteisesti järjestämisvastuussa oleva taho. Tämä antaa myös kunnalle ja kuntayhtymälle oikeuden irtisanoa sopimuksia.
 Rajakangas, Hyvinvointitiala : En näe, että ulkoistamisessa on mitään pelättävää. Kunnathan nämä ratkaisut tekee ja yritykset käy heidän kanssaan neuvottelut. Me olemme esittäneet, että kuntien hankintaosaamista pitää vahvistaa. Kuntaliiton kanssa olemme tästä puhuneet, jotta sopimukset olisivat pitkäaikaisia ja kaikille mieleen.
 "Virkamiehenä seuraan tätä puolihuvittuneena."  Kirsi Varhila, ylijohtaja, STM
 Miten tulkikset keskustelua, joka nyt lähti liikkeelle?
 Rajakangas, Hyvinvointitiala:  Nythän on vaaleihin enää neljä viikkoa aikaa, se kyllä tietysti poliitikkojen kommenteista näkyy. Tämä täytyy huomioida keskustelussa.
 Varhila, STM : Tässä tilanteessa, kun vaalikampanja käynnistyi eikä ole tiedossa uusi hallituspohja, otetaan ennenaikaisesti raflaaviakin irtiottoja. Toivoisin virkamiehen näkökulmasta asiallista ja järkevää keskustelua, ettei suurilla otsikoilla lähdetä viemään omaa asiaa eteenpäin.
 Kenen kommentit olivat raflaavia?
 Varhila, STM:  Kun tämän päivän keskustelua on seurannut, terveyspalveluyritykset ja toisaalta myös poliitikot lähtivät aika nopeasti siihen keskusteluun mukaan. Virkamiehenä seuraan tätä puolihuvittuneena.
 Mehiläinen: Saamme olla eri mieltä poliitikkojen kanssa
 Kysyimme myös terveyspalveluyrityksiltä, miksi he ottivat juuri nyt kantaa voimassa olevaan lakiin. Vastaajina ovat  Janne-Olli Järvenpää , Mehiläisen toimitusjohtaja sekä  Joni Aaltonen , Pihlajalinnan toimitusjohtaja.
 Ymmärrättekö ministeri Saarikon tämänpäiväisiä kannaottoja?
 Järvenpää, Mehiläinen:  Suhtaudun hyvin rauhallisesti ja huumorilla näihin politikkojen kommentteihin. Ymmärrän tottakai Saarikon ulostuloa ja arvostan häntä suuresti ministerinä. Mutta me saamme olla eri mieltä tästä asiasta.
 Aaltonen, Pihlajalinna:  Ymmärrän hyvin Saarikon näkökulman asiaan.
 Janne-Olli Järvenpää Mehiläinen
 Otitteko kantaa rajoittamislakiin väärään aikaan?
 Järvenpää, Mehiläinen:  Mikä olisi parempi ajoitus? Hallitus jätti juuri eroanomuksen ja sote kaatui. Tottakai sotea varten laadutuilta perustuslain vastaisilta määräaikaisilta laeilta putoaa pohja pois. Kuinka monta päivää sitten pitäisi olla hiljaa tällaisesta aivan ilmiselvästä asiasta?
 Aaltonen, Pihlajalinna:  Ajankohta oli huono. Ei ole kovin rakentavaa, että lähdetään nyt heti kritisoimaan. Mutta asiaa on kysytty, niin toki siihen on pitänyt vastata. Rajoittamislaki pitäisi purkaa, koska perusteet, jotka laille on asetettu, ovat poistuneet. Keskustelu olisi voitu käydä myöhemmässäkin vaiheessa ja katsoa, miten nämä tilanteet lähtevät tästä kehittymään.
 Marja Väänänen / Yle
 Eikö tällainen keskustelu synnytä vastakkainasettelua?
 Aaltonen, Pihlajalinna:  Tällaista vastakkainasettelua ei pitäisi lähteä rakentamaan. Se on tarpeetonta, koska se ei edistä hoitoonpääsyn nopeutumista. Jotta päästäisiin rakentavasti ja yhteistyössä etenemään niin varmaan siinä vaiheessa kun hallitusohjelmaa laaditaan sen tueksi olisi hyvä saada näkymyksiä toimialalta.
 Järvenpää, Mehiläinen:  Emme tietenkään halua mitään vastakkainasettelua, mutta pitää ymmärtää, että nyt on vaalit tulossa. Kaikki tämäntyyppinen kärjekäs ulostulo ja vastaikkainasettelujen hakeminen liittyy politiikkaan. Meitähän ei politiikka sinänsä kiinnosta ja emmekä ole politiikan asiantuntijoita.
 "Sote on kaatunut. Kuinka monta päivää pitäisi olla hiljaa?"  Janne-Olli Järvenpää, Mehiläinen
 Keitä ovat yhteiskunnalliset kuiskaajat, jotka ministeri Saarikko kehotti tarkistamaan?
 Aaltonen, Pihlajalinna:  Meillä kuiskaajia ei ole. Meille esimerkiksi julkisista, korkeista viroista ei ole siirtynyt henkilöitä.
 Järvenpää, Mehiläinen:  Varmaan ongelma on, että meillä ei ole mitään kuiskaajia, vaan möläytellään mitä sattuu - ainakin politikoiden mielestä. Ei meillä ole mitään kuiskaajia. Kuuntelemme asiakkaita ja meidän asiakkaita ovat suomalaiset kunnat.
 Terveystalon Närhinen on eri linjoilla: kannanotot eivät kuulu meille
 Yrjö Närhinen, Terveystalon toimitusjohtaja toimii myös Hyvinvointialan liiton ja Lääkäripalveluyritykset ry:n hallituksen puheenjohtajana. Närhinen ei ollut tutustunut Saarikon kannaoton sisältöön, kun Ylen haastattelu tehtiin. Hän korostaa, että ei ole vaatinut rajoituslain purkamista.
 Voitteko nyt kertoa, pitäisikö rajoittava laki mielestänne purkaa?
 Närhinen, Terveystalo:  Ei minulla voi olla ole siihen mielipidettä, en ole lakiasiantuntija. Se on kuntien ja valtiovallan välinen asia, meidän ei kuulu siihen ottaa kantaa. Tällä hetkellä laki on voimassa ja täytyy katsoa hyvässä yhteistyössä ministeriöiden, liittojen, kaikkien kanssa, että mitkä ovat seuraavat askeleet eteenpäin.
 "Se on kuntien ja valtiovallan välinen asia. Meidän ei kuulu ottaa siihen kantaa."  Harri Närhinen, Terveystalo
 Minkälaisella aikataululla asiaa pitäisi käsitellä?
 Terveystoimialajärjestön puheenjohtajana ja Terveystalon toimitusjohtajana olen sitä mieltä, että tälle täytyy antaa aikaa. Ei voi eikä ei saa vetää liian nopeita johtopäätöksiä. Vaalit ovat tulossa ja näemme mihin suuntaan sote-keskustelu lähtee.
 Eli vaatimuksia lain purkamisesta ei kannata vielä tehdä?
 En voi toisten puolesta sanoa, kaikki voivat sanoa mitä huvittaa. Minä en ole vaatimassa. Se on ihan ok, että kyseenalaistetaan, mutta meidän kaikkien tulisi pysyä roolissaan. Toimialaliittona me emme ole tällaista vaatimassa.
 Onko teillä Saarikon mainitsemia yhteiskunnallisia kuiskaajia?
 En tiedä mikä se edes on. Minä ainakin muodostan oman mielipiteeni itse. Tottakai kaikilla on neuvonantajia ja asiantuntijoita, ja näiden kanssa me käymme keskustelua.

Tästä on kyse ex-hallituksen ministerien ja terveysjättien riidassa – Haudoilla tanssia vai ilmiselvä puheenaihe?


Summary: Algerian presidentin Abdelaziz Bouteflikan valta on nyt kovemmassa testissä kuin koskaan ennen, kirjoittaa ulkomaantoimittaja Sampo Vaarakallio.

Tuhansia algerialaisia on ollut kolmena viikonloppuna peräkkäin kaduilla niin Alger’ssa, Oranissa, Tizi Ouzoussa kuin muissakin Algerian suurissa kaupungeissa. Viesti on, että presidentti  Abdelaziz Bouteflikan  valtakausi saa nyt päättyä.
 Kun kahdeksan vuotta sitten arabikevät vavisutti Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maita, niin tuolloin muutos ei tavoittanut Algeriaa. Nyt huuto vapauden ja demokratian puolesta kaikuu Algeriassa kuuluvammin kuin koskaan aiemmin presidentti Bouteflikan valtakaudella.
 82-vuotias ja sairaalloinen Bouteflika on hallinnut maata 20 vuotta. Hän on ilmoittanut olevansa ehdolla ensi huhtikuun presidentinvaaleissa.
 Kuvat Algerian mielenosoituksista ovat näyttäneet olennaisen yksityiskohdan maata ravistelevasta liikehdinnästä: kaduilla ovat nuoret ja naiset. He ovat tympääntyneitä Bouteflikan ympärille ryhmittäytyneen vanhojen miesten kaartin nepotismiin ja korruptioon.
 Nuorisotyöttömyys on kasvava ongelma . Eikä siihen tunnu auttavan koulutuskaan, sillä 12 prosenttia korkeakoulutetuista nuorista on ilman työtä.
 Maassa on 1,7 miljoonaa opiskelijaa. Esivalta on nyt varpaillaan heidän edessään.
 Hyvänä esimerkkinä tästä oli se, että yhtä jalkaa viikonvaihteen laajenevien mielenosoitusten kanssa viranomaiset päättivät aikaistaa opiskelijoiden kevätlomat alkamaan tästä viikonlopusta eikä vasta puolentoista viikon kuluttua. Taukoa kestää lähes kuukauden.
 Nuoriso potkaistiin lomalle, sillä ovathan yliopistot ja kampukset perinteisesti paikkoja, joissa kumoukselliset ajatukset leviävät, jos ovat levitäkseen.
 Viranomaisten peliliike saattoi tulla myöhään, sillä niin opiskelijat kuin opettajatkin ovat jo jonkin aikaa lakkoilleet ja osoittaneet myös sillä tavoin mieltään hallitusta kohtaan.
 Lakkojen vuoksi myös kaupat ovat olleet kiinni  ja liikenne monin paikoin jumissa. Osa ammattiyhdistysliikkeestä on liittynyt kannattamaan Bouteflikan kaatamista.
 Viime päivinä myös osa presidentti Abdelaziz Bouteflikan oman FLN-puolueen edustajista on lähtenyt tukemaan kaduilla vellovia mielenosoituksia.
 Bouteflika on haalinut ympärilleen vanhojen luotettujen miesten ringin. Ryhmä muistelee Algerian sodan aikaisia urotekoja 1950 ja -60-luvuilla ja elää vahvasti menneessä.
 Bouteflika nousi valtaan vuonna 1999, johdatti vuonna 2002 Algerian ulos 1990-luvulla alkaneesta sisällissodasta ja patosi suurelta osin ääri-islamilaisen liikehdinnän Algeriassa.
 Algerian presidentti Abdelaziz Bouteflika sai vuonna 2013 halvauskohtauksen. Hän on ollut sittemmin vain vähän julkisuudessa. Ryad Kramdi / AFP
 Bouteflika on hyvin sairas  ja hän on ollut pois julkisuudesta jo vuosia. Oma jännitysnäytelmä on ollut hänen sairaalareissunsa Geneveen. Presidentti Bouteflika saapui lopulta takaisin kotimaahansa sunnuntai-iltana.
 Salaperäisyys hänen ympärillään on kaiken kaikkiaan suurta. Käyttääkö hän itse lopulta valtaa vai onko valta lähipiirillä?
 Bouteflika ilmoitti tovi sitten kampanjapäällikkönsä suulla, että  hän on ehdolla huhtikuun presidentinvaaleissa, mutta väistyy vuoden jälkeen . Ilmoitus markkinoitiin sillä ajatuksella, että nyt on vuosi aikaa ryhmittäytyä ja valmistautua varsinaiseen, jopa demokraattiseen, vallanvaihtoon.
 Asian voi nähdä toisaalta niinkin, että Bouteflikan lähipiirillä on vuosi aikaa löytää johtajalle korvaaja. Tieto on, että FLN:n piirissä ei ole itsestään selvää kruununprinssiä.
 Jonkinsorttinen valtataistelu FLN:n johdossa  on eittämättä meneillään.
 Suuri arvoitus on myös se, miten toinen keskeinen valtakeskus, armeija, toimii. Armeija on alueellisesti merkittävä ja hyvin järjestäytynyt. Se pysytellyt mielenosoitusten aikana parakeissaan.
 Se on viestinyt monitulkintaisesti, että “armeijalla ja kansalla on yhteinen näkemys tulevaisuudesta”. Armeijan lausunnoissa on sanottu myös, että “armeijalla ja kansalla on vahvat siteet”.
 Jos Bouteflikan valta lopulta kaatuu , edelleen yksi merkittävä tekijä ovat Algerian ulkopuolella asuvat algerialaiset. Joillakin heistä saattaa olla kunnianhimoa ja voimakkaita tunteita entistä kotimaataan kohtaan.
 Muun muassa Pariisissa on suuri joukko algerialaista älymystöä. Lauantaina parikymmentä algerialaista kulttuurivaikuttajaa vetosi ranskalaisessa Libération -lehdessä sen puolesta, että muutos Algeriassa on mahdollinen ja se voidaan toteuttaa rauhanomaisesti.
 Algerian naapurustossa on maita, joiden erityisenä ongelmana ovat ääri-islamilaiset terrorisriryhmät. Yle Uutisgrafiikka
 Algeriassa asuu yli 40 miljoonaa ihmistä. Öljy- ja kaasutulot ovat pienentyneet sekä työttömyys ja tyytymättömyys ovat kasvussa.
 Algerian naapureista muun muassa Libyalla ja Malilla on suuria ongelmia ääri-islamilaisten terroristiryhmien kanssa. Muistettava siis on, että Algerialla itsellään oli pitkällinen taistelu ääri-islamilaisia terroriryhmiä vastaan.
 Eritoten siksi Algerian mielenosoituksia ja Bouteflikan vallan mahdollista murenemista katsotaan myös naapurustossa ja Välimeren pohjoispuolella erityisen tarkkaan.
 Lue myös:
 Opiskelijat eivät anna periksi 82-vuotiaan presidentin haluille – armeija vannoi varmistavansa Algerian turvallisuuden
 "Kansa haluaa kaataa hallinnon" – Algeriassa arabikevään kaikuja sairaalahoidossa olevan presidentin vastaisissa mielenosoituksissa

Analyysi: Algerian vanhojen miesten valtaa kaadetaan kaduilla – nuoret ja naiset eturintamassa


Summary: Intia aloittaa äänestämisen 11. huhtikuuta. Äänioikeutettuja on 900 miljoonaa.

Intian vaalilautakunta kertoi sunnuntaina, että maan vaalit aloitetaan 11. huhtikuuta. Paino sanalla aloitetaan, sillä jättimaassa projekti ei suju päivässä tai edes parissa.
 Tässä muutamia lukuja Intian vaaleista – ja vertailun vuoksi lukuja Suomesta.
 900 miljoonaa äänioikeutettua
 Intian vaaleissa äänioikeus on 900 miljoonalla asukkaalla. Intiassa on 1,3 miljardia asukasta.
 Suomen edellisissä eduskuntavaaleissa vuonna 2015 äänioikeutettuja oli 4 463 333.
 Britannian yleisradioyhtiö  BBC kuvasi äänestäjien määrää  laskemalla, että heitä on enemmän kuin eurooppalaisia ja australialaisia yhteensä. Pyöristeltynä äänioikeutettuja on noin 163 kertaa suomalaisten asukasluvun verran.
 Paikkoja jaossa 543
 Parlamentin alahuoneeseen eli Lok Sabhaan on vaaleissa jaossa 543 paikkaa.
 Suomessa eduskunnassa on 200 paikkaa.
 Intiassa edellisissä eli vuoden 2014 vaaleissa ehdokkaita oli yli 8 250 ja puolueita 464.
 Suomessa eduskuntavaalien ehdokkaita voivat asettaa puolueet ja riittävän suuret valitsijayhdistykset.
 Puolue voi asettaa kussakin vaalipiirissä enintään 14 ehdokasta tai enintään niin monta ehdokasta kuin vaalipiiristä valitaan edustajia. Puoluerekisterissä  on 19 puoluetta .
 Äänestys kestää yli kuukauden, kerran meni kolme kuukautta
 Vaalit järjestetään  seitsemässä vaiheessa . Äänestys alkaa 11. huhtikuuta ja päättyy 19. toukokuuta. Äänet lasketaan 23. toukokuuta.
 Suomessa varsinainen vaalipäivä on sunnuntai 14. huhtikuuta. Tuloksen on määrä olla selvillä samana iltana.
 Ennakkoäänestys on Suomessa 3.–9. huhtikuuta, ulkomailla 3.–6. huhtikuuta.
 Intiassa äänestyspaikkoja on miljoona.
 Intian ensimmäiset vaalit vuosina 1951–52 kestivät kolme kuukautta. Vuonna 1980 homma hoitui neljän päivän äänestyksillä.
 Suomalaiset äänestävät innokkaammin, Intiassa naisten into kasvaa
 Intian vuoden 2014 vaalien äänestysprosentti oli 66. Suomessa vuoden 2015 eduskuntavaalien äänestysprosentti oli 70,1.
 Intiassa odotetaan, että tällä kertaa naisäänestäjien määrä saattaa ylittää miesäänestäjien määrän.
 Suomessa naiset ovat olleet miehiä innokkaampia äänestäjiä  vuodesta 1987 .

Jättimäinen vaaliponnistus: Intia alkaa äänestää kolme päivää ennen Suomea, tulos selviää viikkoja myöhemmin


Summary: Luisteluohjelman finaaliin itsensä selvittänyt suomalainen on tyytyväinen sijoitukseensa.

Suomalainen  Saara Aalto  putosi ensimmäisenä brittiläisen luisteluohjelman  Dancing on Icen  finaalilähetyksessä ITV-kanavalla. Aallon sijoitukseksi jäi kolmas tila.
 Aalto selvitti itsensä ohjelman 11:nnen tuotantokauden finaaliin ja sai aluksi huimista luisteluesityksistään parinsa  Hamish Gamanin  kanssa tuomareilta täysiä pisteitä. Pari kuitenkin putosi ensimmäisenä.
 Putoamisestaan huolimatta Aalto vaikutti hyvin tyytyväiseltä.
 – Tuntuu hyvältä, hän vakuutti tuloksen selvittyä.
 Aallon finaaliohjelmaan kuului kaksi esitystä, joista ensimmäinen oli  Britney Spearsin  kappaleen tahdittama  Circus  ja toisena  Sandie Shaw'n  vuoden 1967 Euroviisujen voittajakappale  Puppet on a String .
 Jatkoon selviytyivät tosi-tv-tähti  Wes Nelson  parinsa  Vanessa Bauerin kanssa sekä entinen ammattitanssija  James Jordan parinsa  Alexandra Schaumanin  kanssa.

Saara Aalto kolmanneksi Britannian Dancing on Ice -ohjelmassa


Summary: Arvostelijoiden mukaan uudella nettilailla pyritään myös lisäämään nettisensuuria.

Tuhannet ihmiset vastustivat sunnuntaina Moskovan keskustassa Venäjän tiukkenevaa nettisensuuria.
 Venäjän parlamentin alahuone hyväksyi taannoin lakihankkeen, jolla Venäjän nettiliikenne pyrittäisiin ohjaaman pois ulkomaisilta palvelimilta.
 Viranomaisten mukaan tavoitteena on varautua kyberuhkiin omalla, suvereenilla internetillä. Arvostelijoiden mukaan lailla pyritään täydelliseen nettisensuuriin.
 Venäläisviranomaisten hampaissa ollut pikaviestipalvelu Telegram kehotti jo aikaisemmin viikolla ihmisiä osallistumaan mielenosoitukseen, kuten myös oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyi .
 – Viranomaiset ovat hyväksymässä lakeja, jotka sallivat ihmisten vangitsemisen syyttä ja estävät pääsyn niin verkkoresursseihin kuin tiedon lähteille, sanoi opiskelija  Nikita Ushakov , 23.
 Lue myös:
 Venäjän duuma haluaa kriminalisoida valeuutiset (7.3.)
 Venäjä aikoo testata internetistä irtautumista tänä keväänä  (11.2.)

Tuhannet ihmiset osoittivat mieltään nettisensuuria vastaan Moskovassa


Summary: Torstaina kaksi lasta ja yksi aikuinen hukkui Samoksen saaren lähellä.

Lesboksen saaren rantaan Kreikassa ajautui sunnuntaina pikkulapsen ruumis, kertoi Kreikan rannikkovartiosto.
 Saaren asukkaiden Vateran rannikolta löytämän ruumiin uskotaan olevan tyttö, joka katosi siirtolaislaivan upottua Lesboksen itäpuolella viime kuussa.
 Sunnuntaina toiselta rannalta Lesbokselta löytyi myös naisen ruumis. Kummatkin ruumiit olivat olleet vedessä pitkään.
 Torstaina yhteensä kolme ihmistä. heidän joukossaan kaksi lasta, kuoli kun siirtolaisalus upposi lähellä Samoksen saarta.
 Yli 200 Eurooppaan pyrkinyttä ihmistä on jo tänä vuonna hukkunut Välimereen, kertoo YK:n siirtolaisjärjestö.

Jo yli 200 Eurooppaan pyrkinyttä on hukkunut Välimereen tänä vuonna – sunnuntaina Lesboksen rantaan ajautui lapsen ruumis


Summary: Mustalla listalla on EU:n ulkopuolisia maita, jotka eivät noudata unionin verotuksen läpinäkyvyyteen liittyviä periaatteita.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan unioni laittaa kymmenen uutta maata ja aluetta mustalle listalle yhteiskyvyttömyydestä veroasioissa. EU:n talous- ja rahoitusasioiden neuvosto päätti asiasta tiistaina ja Suomea kokouksessa edusti valtiovarainministeri  Petteri Orpo .
 EU haluaa mustalla listalla nostaa esille unionin ulkopuoliset maat, jotka eivät noudata verotuksen läpinäkyvyyteen ja tasapuolisuuteen liittyviä periaatteita.
 EU:n mustalla listalla ovat nyt seuraavat 15 maata ja aluetta: Amerikan Samoa, Guam, Samoa, Trinidad ja Tobago, Yhdysvaltojen Neitsytsaaret, Aruba, Barbados, Belize, Bermuda, Dominica, Fiji, Marshallinsaaret, Oman, Yhdistyneet Arabiemiirikunnat sekä Vanuatu.
 Valtiovarainministeriön mukaan Suomi pitää mustaa listaa tehokkaana keinona kolmansien valtioiden harjoittaman haitallisen verokilpailun torjunnassa.
 EU:n musta lista julkistettiin ensimmäisen kerran vuonna 2017,  jolloin siinä oli 17 yhteistyöhalutonta maata tai aluetta.

EU asettaa uusia maita mustalle listalle – syynä yhteiskyvyttömyys veroasioissa


Summary: Britannian parlamentti hylkäsi odotetusti brexit-sopimuksen. Huomenna on vuorossa äänestys EU-erosta ilman sopimusta.

Britannian parlamentti äänesti pääministeri  Theresa Mayn  esittämästä Britannian EU-erosopimuksesta juuri niin kuin ennalta aavisteltiin. Brexit-sopimusta vastusti 391 ja sitä puolsi 242 alahuoneen edustajaa.
 Sopimus ei mennyt läpi, vaikka konservatiivien johtaja ja pääministeri May yritti loppuun saakka taivutella alahuonetta erosopimuksen taakse.
 Parlamentti keskusteli erosopimuksesta pitkin päivää, mutta alahuoneen edustajien kannat muuttuivat aiempiin äänestyksiin verrattuna vähän.
 May kävi vielä maanantai-iltana Euroopan komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin  kanssa  viime hetken neuvotteluja sopimuksesta . Mayn tulkinnan mukaan neuvotteluissa saavutettiin laillisesti sitovia muutoksia, jotka olisivat vahvistaneet ja parantaneet sopimusta.
 Parlamentin alahuoneen enemmistö oli myönnytyksistä eri mieltä.
 Koska parlamentti ei hyväksynyt brexit-sopimusta, niin parlamentti äänestää huomenna Britannian erosta ilman sopimusta. Britannian EU-en on määrä astua voimaan tämän kuukauden 29. päivänä.
 Nyt alkaa myös arvuuttelu siitä, onko Theresa Mayn valtakausi Britannian pääministerinä loppumassa.

Taas rökäletappio pääministeri Maylle – brittiparlamentti äänesti brexitin suurinumeroisesti kumoon


Summary: Euroopan lentoturvallisuusvirasto on kieltänyt toistaiseksi Boeing 737 MAX 8 -konetyypin liikennöinnin Euroopan ilmatilassa.

Boeing 737 MAX 8 -lentokoneeseen kohdistuva lentokielto vaikuttaa kymmeniin Helsinki-Vantaan lähteviin ja saapuviin lentoihin seuraavan vuorokauden aikana. Kyseisellä konetyypillä lentää Helsinkiin lähipäivinä ainakin lentoyhtiöt Norwegian, Turkish Airlines ja Flydubai. Lista peruutusuhan alla olevista lennoista löytyy alempana.
 Euroopan lentoturvallisuusvirasto on  kieltänyt toistaiseksi konetyypin liikennöinnin Euroopan ilmatilassa.  Syynä lentokieltoon ovat tuhoisat onnettomuudet  Etiopiassa  ja  Indonesiassa , joiden syyksi epäillään Boeing 737 MAX 8 -mallin tyyppivikaa.
 Myös muun muassa lentoyhtiö Norwegian ilmoitti aikaisemmin tänään  keskeyttävänsä toistaiseksi liikennöinnin Boeing 737 MAX -tyypin koneilla  varotoimenpiteenä.
 Norwegian kertoo hoitavansa tilanteen korvaavilla lennoilla, yhdistämällä lentoja ja varaamalla matkustajille lentoja muille lähdöille. Yhtiöllä on 18 Boeing 737 MAX -konetta, jotka lentävät muun muassa Helsingistä Osloon, Tukholmaan ja Gran Ganarialle.
 Norwegian ilmoitti tiistai-iltana, että ilmassa olevat 737 MAX 8 -koneet jatkavat joko määränpäähänsä tai palaavat kotikentälle.
 Norwegian, Turkish Airlines tai Flydubai eivät ole vielä tiistai-iltana ilmoittaneet, joudutaanko lentoja perumaan Boeing-lentokiellon takia.
 Peruutusuhan alla olevat lennot Helsinki-Vantaan lentokentältä
 Tiedot keskiviikkona 13.3.2019 kello 12 asti. Myös sen jälkeen on Helsinki-Vantaan lentokentälle saapuvia ja sieltä lähteviä lentoja, jotka on alun perin suunniteltu lennettäväksi Boeing 737 MAX 8 -tyypin koneella.
 Saapuvat:
 tiistaina 12.3.2019
 klo 21.55 Dubai FZ1783 (Flydubai)
 klo 22.20 Kööpenhamina D8269 (Norwegian)
 klo 22.35 Tukholma D8215 (Norwegian)
 klo 22.55 Oslo D8317 (Norwegian)
 keskiviikkona 13.3. 2019
 klo 00.20 Tenerife D8511 (Norwegian)
 klo 8.35 Tukholma DY4281 (Norwegian)
 klo 9.45 Rovaniemi D8121 (Norwegian)
 klo 11.40 Ivalo D8151 (Norwegian)
 klo 11.40 Istanbul TK1761 (Turkish Airlines)
 Lähtevät:
 tiistaina 12.3.2019
 klo 18.25 Kööpenhamina D8262 (Norwegian)
 klo 19.30 Oslo D8311 (Norwegian)
 klo 21:55 Dubai FZ1784 (Flydubai)
 keskiviikkona 13.3. 2019
 klo 6.25 Rovaniemi D8120 (Norwegian)
 klo 6.55 Tukholma D8202 (Norwegian)
 klo 7.35 Oslo D8301 (Norwegian)
 klo 7.50 Ivalo D8150 (Norwegian)
 klo 9.05 Tukholma DY4282 (Norwegian)
 klo 9.45 Gran Ganaria 6B665 (TUI fly Nordic)
 klo 10.30 Tenerife D8510 (Norwegian)
 klo 10.40 Gran Ganaria D8502 (Norwegian)
 Lähde:  FlightRadar24
 Lue lisää:
 Lennot Boeing 737 MAX 8 -lentokoneilla kielletty koko Euroopassa – monet lentoyhtiöt keskeyttäneet turmakoneen käytön
 Etiopian turmakonetyyppi hyllytetty jo useissa maissa – USA vaatii päivitystä koneen ohjelmistoihin
 Indonesian Lion Airin lentoturman syihin pian lisävalaistusta: ohjaamon äänitallennin löytyi

Nämä Helsinki-Vantaan lennot ovat nyt vaakalaudalla – mukana Norwegianin, Flydubain ja Turkish Airlinesin lentoja


Summary: Boeing 737 MAX 8 -tyypin kone syöksyi maahan Etiopiassa sunnuntaina. Turmassa kuoli 157 ihmistä.

Norjalainen lentoyhtiö Norwegian ilmoitti tiistaina, että se asettaa Boeing 737 MAX 8 -matkustajakoneensa toistaiseksi lentokieltoon.
 Norwegianin mukaan päätös johtuu eurooppalaisten ilmailuviranomaisten suosituksista. Yhtiöllä on käytössään kahdeksantoista Boeing 737 MAX 8 -tyypin konetta.
 Britannian ilmailuviranomainen määräsi tiistaina, että Boeing 737 MAX 8 -koneet eivät saa lentää maan ilmatilassa.
 Kerromme kohta lisää aiheesta.

Norwegian keskeyttää lennot Boeing 737 MAX 8 -lentokoneilla


Summary: Britannian EU-ero vaikuttaa myös suomalaisiin tutkinto- ja vaihto-opiskelijoihin.  Opetushallituksen asiantuntijakolmikko vastaa  yleisön kysymyksiin.

Mikä Britanniassa opiskelussa huolettaa brexit-käänteiden keskellä? Yle uutiset pyysi eilen kysymyksiä asiasta. Niitä voi esittää edelleen "Tuleeko Britanniassa opiskelusta jatkossa liki mahdotonta" -  juttumme kommenttikentässä  kello 16:sta asti.
 Etenkin tilanne, jossa Britannia jättäisi EU:n ilman erosopimusta, huolettaa Britanniassa asuvia tai sinne hakeutuvia suomalaisia opiskelijoita. EU-kirjeenvaihtajamme Petri Raivion analyysin brexit- tilanteesta  näet tästä . Britannian parlamentissa käynnissä olevaa brexit-keskustelua  Yle seuraa hetki hetkeltä .
 Tässä jutussa julkaisemme Opetushallituksen asiantuntijoiden vastaukset kysymyksiin. Vastaamassa Hakaniemessä ovat Opetushallituksen vastaava asiantuntija  Anni Kallio , joka tuntee Erasmus+ -opiskelijavaihtoasioita erityisesti korkeakouluopiskelijoiden näkökulmasta, opetusneuvos  Mikko Nupponen , joka tuntee Brexitin vaikutukset erityisesti opiskelijavaihdon kannalta, sekä asiantuntija  Samuli Repo , jonka alaa ovat tutkinto-opiskelua Britanniassa koskevat kysymykset.
 Tässä ensimmäiset vastaukset:
 1. Kuinka suosittu Britannia oli ennen EU- jäsenyyttä ulkomaisissa tutkinnoissa? Onko EU- jäsenyys lisännyt Britannian vetovoimaa?
 Samuli Repo: - Britannian liittyessä EU:n edeltäjään Euroopan yhteisöön Suomi ei vielä ollut jäsenenä. Suomen liityttyä EU:hun vuonna 1995 näkyy selvä nousu. Muutamassa vuodessa Britannia nousi aiemmin suosituimpien Ruotsin, Saksan ja Yhdysvaltojen ohi suosituimmaksi ulkomailla olevaksi tutkinnon suorittamismaaksi. Suomalaisten tutkinto-opiskelijoiden määrä Britanniassa nousi nopeasti muutamasta sadasta reiluun 2 000:een Suomen liityttyä EU:hun.
 2. Onko tiedossa miten Erasmus-ohjelman kanssa toimitaan eron tapahtuessa, vieläkö on mahdollista päästä vaihtoon? Onko tilanne sama, jos vaihto suuntautuu Irlantiin tai Pohjois-Irlantiin?
 Mikko Nupponen: - Mikäli brexitistä syntyy sopimus, Iso-Britannia osallistuu EU:n Erasmus+ -vaihto-ohjelmaan vuoden 2020 loppuun asti. Erasmus+ -vaihto-ohjelma alkoi vuonna 2014 ja kattaa perinteisen korkeakoulujen Erasmus-vaihdon lisäksi ammatillisen koulutuksen, peruskoulut, lukiot, päiväkodit, nuorisotoiminnan ja aikuiskoulutuksen.
 - Mikäli sopimusta ei synny ja Iso-Britannia eroaisi EU:sta 29.3., kaikki Erasmus+-vaihdot, jotka ovat alkaneet viimeistään 29.3.2019, voitaisiin loppuun suunnitellusti Erasmus+ -rahoituksella. Sen sijaan 30.3.2019 tai sen jälkeen vaihtoon Britanniaan lähteville ei tämän hetken tietojen mukaan voitaisi rahoittaa vaihtoa Erasmus+ -rahoista. Samat päivämäärät koskevat myös Britanniasta Suomeen tulevia Erasmus+ -vaihto-opiskelijoita.
 Anni Kallio: - Brittikorkeakouluilla on kiinnostusta yhteistyön jatkamiseen. On tullut kyselyjä brittikorkeakouluilta, miten yhteistyötä jatketaan. Korkeakouluyhteistyö seuraa samoja periaatteita kuin aiemminkin ja muiden maiden kanssa. Yhteistyötä voitaisiin jatkaa kahdenkeskisillä sopimuksilla. Tiedotamme asiasta Opetushallituksen sivuilla tarkemmin. Irlannin tasavallan osalta tilanne ei muutu nykyiseen nähden lainkaan. Pohjois-Irlanti taas kuuluu Isoon-Britanniaan ja sitä koskevat brexitin vaikutukset.
 3. Brexitin jälkeen britteihin meno voi olla vaivalloisempaa, mutta onko se joissain tapauksissa mahdotonta verrattuna nykyiseen?
 Mikko Nupponen: - Britannian korkeakoulusektorista vastaavan ministeri on vakuuttanut, että sopimuksettoman eronkin tapauksessa ne, jotka aloittavat opiskelunsa lukuvuonna 2019-20, voivat lähtökohtaisesti suorittaa tutkintonsa loppuun nykysääntöjen mukaan. Tällainen poliittinen tahto siis on olemassa.
 Samuli Repo: - Lukuvuodesta 2020-21 tietoa ei vielä ole.
 Anni Kallio: - Vaihto-opiskelijoiden Erasmus+ -EU-apurahat poistuvat, jos Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta. Tällöin korkeakoulujen pitäisi järjestää Erasmus+-vaihtojen rahoitus itse kahdenkeskisillä sopimuksilla. Britannia ei tällöin enää ole Erasmus+ -ohjelmassa.
 4. Onko mitään arvioita, mitä lukukausimaksuille tapahtuu brexitin jälkeen?
 Samuli Repo: - Syksyllä 2019 aloittavia koskevat vielä nykyiset lukukausimaksut. He ovat niin sanotulla home student -statuksella, eli heitä koskevat yhdenvertaisen kohtelun nojalla samat säännöt kuin brittejä. On mahdollista, että syksyllä 2020 aloittavilla maksut nousisivat, mutta määristä ei ole toistaiseksi tietoa.
 Päivitämme lisää vastauksia juttuun hetken kuluttua.

Miten brexit mullistaa suomalaisten opiskelun Britanniassa? Asiantuntijat vastaavat yleisön kysymyksiin


Summary: Voit seurata Britannian parlamentin keskustelua ja äänestystä Theresa Mayn neuvottelemasta EU-erosopimuksesta tästä artikkelista ja oheisesta suorasta lähetyksestä.

Britanniassa on alkamassa ratkaisevien äänestysten sarja EU-erosopimuksesta. Parlamentin alahuoneen on määrä äänestää pääministeri  Theresa Mayn  neuvottelemasta erosopimuksesta klo 21 Suomen-aikaa.
 Parlamentti käsittelee erosopimusta iltapäivän istunnossaan. Pääministeri May on brittiviestimien mukaan lähtenyt virka-asunnoltaan ja on matkalla parlamenttiin, jossa hänen on määrä pitää avauspuheenvuoro.
 Tiistaisesta äänestyksestä  alkaa Britannian kohtalonviikko . Jos parlamentti kaataa Brexit-sopimuksen illan äänestyksessä, kansanedustajat äänestävät keskiviikkona, eroaako Britannia ilman erosopimusta maaliskuun lopussa.
 Mikäli kansanedustajat eivät hyväksy myöskään eroa ilman sopimusta, äänestää parlamentti torstaina siitä, pyytääkö May EU:lta jatkoaikaa Britannian EU-erolle.
 Lue myös:
 Analyysi: Tarkkaan mietittyä teatteria – tulkinnat Strasbourgin illasta eivät välttämättä riitä myymään brexit-sopimusta Britannian parlamentille
 Britannian hallitus hyväksyi laillisesti sitovia muutoksia brexit-sopimukseen – Juncker: "Kolmatta mahdollisuutta ei enää tule"
 Tänään alkaa brexitin kohtalonviikko – 5 vastausta polttavimpiin kysymyksiin brittiparlamentin äänestysten sarjasta
 Britannia äänestää EU-erosta, tarvittaessa kolmesti – katso tästä, kuinka kohtalonviikko etenee

Hyväksyykö Britannia EU-erosopimuksen? Yle seuraa päivän tapahtumia hetki hetkeltä


Suomi ensin -mielenosoituksessa somali- ja arabinuorista puhunut nykyinen puoluejohtaja  Marco de Wit  ei saa syytettä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Valtakunnansyyttäjä katsoo, ettei syytteen edellyttämää näyttöä rikoksesta ole.
 Toukokuun 2017 mielenosoitusta Helsingin Kontulassa järjestämässä ollut de Wit oli puheessaan kommentoinut paikalle saapunutta nuorisojoukkoa. Nuoret olivat hänen mukaansa pyrkineet häiritsemään mielenosoitusta.
 – De Witin käyttämät sanavalinnat ovat olleet paikalla olleita somalinuoria ja arabinuoria halventavia ja loukkaavia. Kommenteissa de Wit ei kuitenkaan yleistäen väitä, että kaikki islaminuskoiset somalinuoret ja arabinuoret ihmisryhmänä olisivat ääri-islamistisia ja hyväksyisivät terrorijärjestöt ja terroriteot, syyttämättäjättämispäätöksessä sanotaan.
 Mielenosoitus näytettiin Youtubessa. Tutkintapyynnön mielenosoituksesta teki yhdenvertaisuusvaltuutettu. De Wit kiisti syyllistyneensä rikokseen.
 Suomen kansa ensin  merkittiin  viime vuoden lopulla puoluerekisteriin. Puolue ilmoittaa verkkosivuillaan de Witin puheenjohtajakseen.
 Lue myös:
 Yhdenvertaisuusvaltuutettu teki Suomi ensin -mielenosoituksen kommenteista tutkintapyynnön valtakunnansyyttäjälle

Suomi ensin -mielenosoituksessa somalinuorista puhunut nykyinen puoluejohtaja ei saa syytettä


Summary: Kahden etnisen ryhmän väliset väkivaltaisuudet tapahtuivat viime joulukuussa.

YK:n ihmisoikeustoimiston mukaan Kongon demokraattisessa tasavallassa  joulukuussa tapahtuneissa  kahden etnisen ryhmän välisissä yhteenotoissa saattoi olla kyse rikoksista ihmisyyttä vastaan.
 YK mukaan Kongon demokraattisen tasavallan länsiosassa sijaitsevalla Yumbin alueella kolmen päivän aikana sattuneissa yhteenotoissa kuoli ainakin 535 ihmistä.
 Järjestö lähetti alueelle tutkintaryhmän, jonka keräämien tietojen mukaan nunu- ja tende -yhteisöjen välisiä hyökkäyksiä oli toteutettu suunnitelmallisesti.
 Väkivaltaisuudet saivat alkunsa nunu-päällikön hautajaisiin liittyvästä kiistasta. Silminnäkijät kertoivat, että tietyt tende-kyläpäälliköt osallistuivat väkivallan suunnitteluun.
 Äärimmäistä väkivaltaa
 YK:n mukaan tende-kyläläiset hyökkäsivät nunu-kylien asukkaiden kimppuun käyttäen äärimmäistä väkivaltaa. Aseina heillä oli muun muassa tuliaseita ja bensiiniä. Uhreja poltettiin elävältä koteihinsa.
 YK:n tutkijat epäilevät, että uhrien ruumiita heitettiin läheiseen Kongojokeen. Uhreja saattoi olla huomattavasti enemmän kuin vahvistetut 535.
 Yli 19 000 ihmistä joutui jättämään kotinsa väkivaltaisuuksien vuoksi. Satoja rakennuksia tuhottiin tai ryöstettiin tyhjäksi arvoesineistä.
 YK:n mukaan Kongon viranomaiset eivät puuttuneet verilöylyyn. Tutkijat arvioivat, että väkivaltaisuudet voivat puhjeta uudelleen milloin tahansa.
 Surmat tapahtuivat hieman ennen Kongon presidentinvaaleja. Maan vaalikomissio kielsi äänestämisen Yumbin alueella väkivaltaisuuksien vuoksi.

YK: Kongon länsiosassa vaalien alla tehdyt surmat saattoivat olla rikoksia ihmisyyttä vastaan


Summary: Britannian on määrä erota EU:sta 18 päivän kuluttua.

Lauantain ostosvilinässä EU:n puolesta puhuvat vapaaehtoiset pysäyttävät ohikulkijoita ja tyrkyttävät mainosta tulevasta mielenosoituksesta Lontoossa.  David Scroups  ryhtyy tyttärensä kanssa täyttämään vetoomusta kansanedustajalleen.
 – En voi tajuta, että me britit teemme jotain näin idioottimaista, mutta ehkä meillä on 10-20 prosentin mahdollisuus perua kaikki. Lähden varmasti marssimaan.
 Yliopistoistaan kuuluisa Oxford on tietenkin täynnä Euroopan ystäviä. Tunnin matkan päässä Lontoosta sijaitseva kaupunki on myös täynnä eurooppalaisia. Ei siis mikään ihme, että Oxford äänesti vuonna 2016 vahvasti EU-jäsenyyden puolesta.
 Nyt on kuitenkin niin, että Euroopan ystävät ja eurooppalaiset joutuvat nielemään tappionsa vain 18 päivän kuluttua – ellei sitten tapahdu käänne yhdennellätoista hetkellä.
 David Scroupsin tytär  Tessa  on vasta 12-vuotias, mutta hyvin valveutunut brexit-kysymyksessä.
 – Tämä on ihan katastrofi, sen verran ymmärrän asiasta. Ero rajaa vaihtoehtojani tulevaisuudessa.
 Ostoskadulle kojunsa pystyttänyt Oxford for Europe on yksi lukuisista lyhyessä ajassa pystyyn polkaistuista kansalaisaktivistiryhmistä.
 Kampanjakojulla nuori korkeastikoulutettu uranainen Holly pahoittelee, ettei ole maassa marssipäivänä ensi viikon lauantaina. Hän lupaa kuitenkin vapaaehtoisille jakaa kutsuja tapahtumaan kaupungilla. Jorma Vihtonen / Yle
 – Haluan Britannian ehdottomasti pysyvän osana Euroopan unionia. En vain enää voi tehdä paljon muuta kuin marssia. Loppu on kiinni poliittisista päättäjistä, sanoo kojulle pysähtynyt  Holly .
 Vastaavalle marssille osallistui viime lokakuussa järjestäjien mukaan noin 700 000 ihmistä. Lontoon poliisi ei pystynyt antamaan virallista arviota ihmismäärästä.
 People’s Vote kasvattaa kannatustaan
 Marssijat tukevat vajaa vuosi sitten huhtikuussa käynnistettyä kansalaisaloitetta People’s Votea, joka on kerännyt hurjan määrän kannatusta sosiaalisen median kautta ja poliitikkojenkin keskuudessa.
 People’s Voten varapuheenjohtaja  Hugo Dixon  on täysin vakuuttunut siitä, että kampanja saa läpi vaatimuksensa uudesta kansanäänestyksestä ja vie lopulta EU-jäsenyyden tukijat voittoon.
 – Jos ihmisiltä kysytään, haluavatko he jäädä vai lähteä, luvut ovat noin 55–45. Mutta jos kysytään tarkemmin, haluatko jäädä vai erota pääministerin sopimuksen mukaisesti, äänet ovat vahvemmin kuin 60–40 meidän hyväksemme.
 People's Vote -kampanjan varapuheenjohtaja Hugo Dixon.  Jorma Vihtonen / Yle
 Lukuisat mielipidekyselyt  tukevat Dixonin puheita. EU-jäsenyyden kannatus on ohittanut eromieliset.
 Toista kansanäänestystä puoltaa se, että ensimmäisen brexit-äänestyksen aikaan kesällä 2016 briteillä ei ollut kovinkaan paljoa tietoa siitä, mitä EU-ero todellisuudessa tarkoittaa.
 Nyt on tarjolla roppakaupalla taloudellisia ja sosiaalisia selvityksiä, jotka kaikki osoittavat, että lähtiessään Britannia häviää.
 – Totuus brexitistä ei ole lähelläkään sitä fantasiamaailmaa, jonka  Boris Johnson  ja muut brexit-äänitorvet lupasivat meille kolme vuotta sitten, sanoo Hugo Dixon.
 Oxfordin yliopiston käyttäytymistutkija  Matthew Donoghue  puolestaan huomauttaa, että brexit-kampanja nojasi vahvasti muukalaisvihaan. Eurooppalaisten ja muiden maahanmuuttajien väitettiin vieneen alkuperäisväestöltä työpaikkoja ja oleilevan maassa sosiaaliturvan vuoksi.
 Sosiaalipolitiikan tutkija Matthew Donoghue. Jorma Vihtonen / Yle
 Jo valmiiksi heikko-osaiset kärsivät brexitistä eniten
 Mutta onko näillä selvityksillä ja tutkimuksilla enää merkitystä? Miten todennäköistä on, että Dixonin ja muiden Euroopan ystävien toive EU:hun jäämisestä toteutuisi? Kysytään taloushistorioitsija  Kevin O'Rourkelta .
 A Short History of Brexit  -kirjan kirjoittanut O'Rourke istuu piilossa kadun vilinältä, mahtavien tammiovien takana työhuoneessaan Oxfordin All Souls Collegessa.
 1400-luvulla perustettu All Souls on yksi Oxfordin yliopiston verraten itsenäisistä collegeista.  Jorma Vihtonen / Yle
 Yksi O'Rourken johtopäätöksistä kirjassa on se, että vaikka tunteet olivat vahvasti vaikuttimina äänestyspäätöksessä, taustalla on paljon monimutkaisempi historiakehitys.
 Kansan tyytymättömyyttä aiheuttivat etenkin silloisten pääministeri  David Cameronin  ja valtiovarainministeri  George Osbornen  talouden säästötoimet. Ilman niitä brexit-äänestystulos olisi hyvin voinut olla päinvastainen.
 Nyt tiedetään, että brexitin suurimpia kärsijöitä ovat ne britit, jotka jo nyt kokevat jääneensä kaiken ulkopuolelle. Vielä kipeämmin heikko-osaisiin lyö Britannian mahdollinen sopimukseton ero EU:sta.
 Britannian keskuspankki on varoittanut sopimuksettoman eron seurauksista; työttömyys nousee, asuntojen hinnat laskevat, investoinnit hiipuvat ja yritysten maastapako on todellinen uhka.
 Perinteinen brittipubi Oxfordissa. Jorma Vihtonen / Yle
 Käyttäytymistä tutkivan sosiaalitieteilijän Matthew Donoghuen mukaan rotuennakkoluulot kärjistyvät ja tilanne tulehtuu uudestaan, jos Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta.
 Donoghuen mukaan brexit-kampanjan aikainen muukalaisvihamielinen retoriikka synnytti vaarallisia yhteenottoja ja lietsoi yhteiskunnallista epäsopua. Hänen mielestään ne eivät ole kadonneet minnekään, vaan ainoastaan laimentuneet toistaiseksi.
 – Ihmiset hermostuvat, kun he eivät tiedä, mitä tapahtuu. Brexit-äänestyksen jälkeen huomattiin piikki rotuvihaan liittyvissä rikoksissa, ja julkinen nimittely lisääntyi.
 Pääministeri May muistetaan hänen mukaansa sisäministeriajaltaan politiikasta, josta puhutaan nimellä ”vihamielinen ympäristö”. Se tarkoitti, että muut kuin Britannian kansalaiset olivat tervemenneitä kotiin.
 Siirtääkö parlamentti eropäivää?
 Taloushistorioitsija Kevin O'Rourke pitää brexitin perumista kuitenkin epätodennäköisenä.
 Oxfordin All Souls Collegessa työskentelevä taloushistorioitsija Kevin O'Rourke. Jorma Vihtonen / Yle
 – Niin monen asian pitäisi mennä ihan nappiin. Parlamentissa pitäisi löytyä enemmistö toisen kansanäänestyksen ja jatkoajan taakse. Kansanäänestyksen kysymyksistä pitäisi päästä sopuun. Ja sittenkin on epävarmaa, että jäsenyyden kannattajat voittaisivat, O'Rourke sanoo.
 People’s Vote -kampanjan kakkosveturi Dixon on toista mieltä. Hän perustelee onnistumisen kasvaneita mahdollisuuksia muun muassa sillä, että oppositiojohtaja, työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  on antanut tukensa toiselle kansanäänestykselle ja sillä, että parlamentti tällä viikolla todennäköisesti päätyy hakemaan EU:lta lisäaikaa eroneuvotteluille.
 Oxfordissa Neitsyt Marian kirkon vieressä puut ovat jo puhjenneet kukkaan.  Jorma Vihtonen / Yle
 Parlamentin käytävillä Westminsterin palatsissa koko tämä viikko on täynnä draamaa.
 Ensin parlamentti äänestää pääministeri  Theresa Mayn  EU:n kanssa neuvottelemasta erosopimuksesta jo toistamiseen.
 May sai maanantai-iltana EU:lta myönnytyksiä Pohjois-Irlantia koskevaan rajajärjestelyyn, mutta parlamentin odotetaan silti äänestävän sopimus nurin. Oikeuskansleri  Geoffrey Cox  arvioi tänään tiistaina, että rajajärjestelyssä on yhä laillisia riskejä. Äänestyksessä paljon riippuu Pohjois-Irlannin unionistipuolueesta DUP:stä.
 Suljettujen ovien takana tosin kuiskitaan, että hallituksen jäsenet olisivat valmiit runnomaan sopimuksen maaliin, jos May sen jälkeen eroaa, viimeistään kesäkuussa. Logiikka on se, että uusi pääministeri olisi vahvempi neuvottelemaan tulevasta suhteesta EU:n kanssa.
 Opposition työväenpuolueelle sopimuksen kaataminen avaisi mahdollisuuden pysyä tulliliitossa EU:n kanssa jatkoneuvotteluissa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Jos sopimus ennakko-odotusten mukaisesti kaadetaan, sen jälkeen keskiviikkona äänestetään esityksestä, jolla parlamentti estää sopimuksettoman eron. Sen odotetaan menevän läpi, joten torstaina kansanedustajat äänestäisivät sitten eropäivän siirtämisestä. Sen toteutuminen vaatii EU-maiden hyväksynnän.
 Mitä kaikki tämä tarkoittaa uuden kansanäänestyksen kannalta? Hyviä uutisia ainoastaan, jos eropäivä siirtyy. Siinä tapauksessa aktivistit saavat lisäaikaa painostaa myös hallitus suostumaan siihen, että poliittinen pattitilanne alistetaan uudelleen kansalaisten arvioitavaksi.
 Jos parlamentti hyväksyy pääministeri Mayn erosopimuksen tai sopimuksettoman eron, se on  game over  Euroopan ystäville.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Tarkkaan mietittyä teatteria – tulkinnat Strasbourgin illasta eivät välttämättä riitä myymään brexit-sopimusta Britannian parlamentille
 Tänään alkaa brexitin kohtalonviikko – 5 vastausta polttavimpiin kysymyksiin brittiparlamentin äänestysten sarjasta

Brexitin vastustajat kampanjoivat yhä kuumeisesti, vaikka aika on loppumassa – Asiantuntija ei usko, että Britannian EU-ero enää peruuntuu


Summary: Perhetapaamisten turvallisuus voidaan taata vain tapaamispaikassa – ei enää kadulla, kerrotaan pääkaupunkiseudun kaupungeista.

Helsinki, Espoo ja Vantaa pystyvät takaamaan perhetapaamisten turvallisuuden vain tapaamispaikoissa. Kaupunkien viranomaisten vastuu turvallisuudesta päättyy tapaamisten jälkeen rakennuksen ulkopuolelle, kaupungeista kerrotaan.
 Perhetapaamisten turvallisuus on ollut esillä pääkaupunkiseudun kaupunkien sosiaalityössä toissa viikonloppuna  Helsingin Pohjois-Haagassa tapahtuneen puukotuksen  vuoksi: Tapauksessa mies puukotti poliisin mukaan kahta aikuista ja aiheutti vammoja kolmelle lapselle. Välikohtaus tapahtui alueella sijaitsevan lastensuojelupalveluyksikön ulkopuolella.
 Kaupungin viranomaiset eivät voi turvata asiakkaiden turvallisuutta rakennusta pidemmälle. Aikatauluja voidaan miettiä, taksi voidaan tilata ja muita vastaavia järjestelyjä tehdä, mutta viranomaisen vastuu liittyy vain tapaamisen etukäteisjärjestelyihin ja itse tapaamiseen.
 – Sinänsä meidän vastuumme ei ylety tapaamispaikan ulkopuolelle, mutta aina mietitään, miten poistuminen tapahtuisi mahdollisimman nopeasti. Sitä pyritään turvaamaan muun muassa varoajoilla, joiden noudattamiseen vanhemmat sitoutuvat. On tärkeää, että itse tapaamisen lisäksi myös siirtymät ovat turvallisia, sanoo Helsingin perheoikeudellisten asioiden päällikkö  Katja Niemelä .
 Tästä on kyse Helsinki, Espoo ja Vantaa pystyvät takaamaan perhetapaamisten turvallisuuden vain tapaamispaikoissa. Runsas viikko sitten perheenisä hyökkäsi entistä vaimoaan, tämän ystävää ja entisen pariskunnan lapsia vastaan valvotun tapaamisen jälkeen. Mies puukotti heitä tapaamispaikan ulkopuolella, kadulla Helsingissä Pohjois-Haagassa. Kaupunkien mukaan viranomaisvastuu ei ulotu kadulle, mutta turvallisuus pyritään kuitenkin varmistamaan eri keinoin ennen tapaamista. Poliisi kertoi maanantaina, että on päättänyt käynnistää esiselvityksen valvotun tapaamisen olosuhteista.
 Espoossa tapaamispaikkana on kaupungin oma tila, jossa on kaksi erillistä sisäänkäyntiä.
 – Turvallisuus varmistetaan niin, että käytetään varoaikoja eli vanhemmat tulevat eri aikaan ja tarvittaessa eri ovista. Meillä on erilliset kulkuväylät, eikä vanhempien tarvitse kohdata tilanteen niin vaatiessa, sanoo perheasioiden yksikön päällikkö  Miia Kokko-Pekkola  Espoosta.
 Myös Vantaalla on sama käytäntö. Työntekijät miettivät tapaamisten turvallisuutta etukäteen. Asiakkaiksi tulevat tutustuvat tiloihin eri aikaan, ja heidän kanssaan keskustellaan. Samalla molempien vanhempien kanssa neuvotellaan mahdollisista erityistoiveista ja -tarpeista.
 Tarvittaessa kaupunki järjestää työntekijöiden tuplamiehityksen tai jopa vartijan paikalle, jos etukäteen on tiedossa jotain huolestuttavaa.
 – Jos asiakas kertoo uhasta, niin voimme pohtia asiakkaan kanssa, onko tapaamista järkevää järjestää lainkaan. Sitten se on jo viranomais- ja poliisiasia, jos on olemassa uhkaa, Vantaan perheoikeudellisten asioiden yksikön esimies  Harri Myllyniemi  toteaa. Päätöksen tapaamisen peruuttamisesta tekee aina vanhempi, hän lisää.
 Myllyniemen mukaan viranomaisten on aina harkittava tilanteita yksilöllisesti. Viranomainen tekee lastensuojeluilmoituksen, jos hänelle on tullut tietoon lapseen kohdistuvan konkreettisen väkivallan uhka.
 Tapaamiset voidaan tarvittaessa myös keskeyttää tai perua. Tapaamisen ohjaaja voi myös päättää, ettei tapaamista aloiteta lainkaan, mikäli tilanne on jollakin tavoin uhkaava.
 Jos oikeuden määräämiä perhetapaamisia ei voida turvallisuussyistä järjestää, on asia käsiteltävä uudelleen käräjäoikeudessa. Perheiden on kuitenkin itse laitettava asia vireille.
 Tapaamisoikeutta voi muuttaa myös lastenvalvojan luona vahvistetulla sopimuksella. Se edellyttää kuitenkin molempien vanhempien suostumusta ja sitä, että lastenvalvoja on varmistunut siitä, ettei sopimiseen liity esimerkiksi painostusta.
 Espoossa ja Vantaalla perhetapaamiset kaupungin tiloissa, Helsingissä ostopalveluna
 Valvotut perhetapaamiset järjestetään siinä kunnassa, jossa lapset asuvat ja ovat kirjoilla.
 Tapaamisten järjestelyvastuussa on lasten asuinkunta. Etävanhempi liikkuu, eli hän menee tapaamaan lapsia näiden kotipaikkakunnalle.
 Järjestetyt tapaamiset perustuvat joko lastenvalvojan vahvistamiin sopimuksiin tai tuomioistuimen määräämiin tapaamisoikeuksiin. Molemmissa tarvitaan kaupunkien apua järjestelyihin.
 Kunnat järjestävät sekä valvottuja että tuettuja tapaamisia, mutta myös valvottuja lastenvaihtoja huoltajien kesken. Kunnat toimivat niiden suhteen hieman eri tavoin.
 Helsinki on järjestänyt tapaamiset useamman vuoden ajan ostopalveluina ja sitä ennen yhteistyössä järjestöjen kanssa. Tällä hetkellä kaupungilla on sopimus kolmen ulkopuolisen toimijan kanssa.
 Espoossa kaikki vastaavat tapaamiset ovat kaupungin omissa tiloissa ja omien työntekijöiden vastuulla. Myös Vantaa järjestää kaikki tilaisuudet kaupungin tiloissa.
 Vantaa käyttää kuitenkin kaupungin omien työntekijöiden lisäksi viikonloppuisin vuokratyövoimaa.
 Haagan tapauksen rankka tausta: epäilty uhkasi tuhota ex-vaimon ulkonäön
 Pohjois-Haagan tapaus on ollut esillä muun muassa myös siksi, että teosta epäilty  Hayder Abduljabbar Al-Hmedav  on edelleen vapaalla jalalla.  Poliisi antoi eilen maanantaina hänestä eurooppalaisen pidätysmääräyksen , sillä mies on saattanut poistua Suomesta.
 Haagassa puukotettiin kahta aikuista ja aiheutettiin vammoja kolmelle kouluikäiselle lapselle. Kuvassa epäilty tapahtumapaikka. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Al-Hmedavin epäillään puukottaneen entistä vaimoaan ja tämän ystävää Pohjois-Haagassa Santavuorentiellä toissa sunnuntaina. Teko tapahtui kadulla isän ja lasten valvotun tapaamisen jälkeen.
 Miehen epäillään aiheuttaneen vammoja kahdelle aikuiselle sekä paikalla olleille kahdelle kouluikäiselle ja yhdelle alle kouluikäiselle lapselleen. Kaikki viisi vietiin sairaalahoitoon, mutta uhrit eivät poliisin mukaan olleet hengenvaarassa.
 Al-Hmedav pakeni paikalta, eikä häntä ole saatu kiinni. Viime viikonloppuna häntä etsittiin muun muassa Turun seudulta. Hänet  on vangittu käräjäoikeudessa poissaolevana , ja poliisin mukaan tapausta tutkitaan  kahtena murhan yrityksenä ja useana törkeän pahoinpitelyn yrityksenä .
 Taustalta löytyy jo aiempaa väkivaltaa. Puukotuksista epäilty on tuomittu tammikuussa entiseen puolisoonsa kohdistuneista pahoinpitelyistä kuuden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa. Lisäksi Länsi-Uudenmaan poliisilla on tutkinnassa kaksi muuta rikosasiaa, joissa miestä epäillään lähestymiskiellon rikkomisesta.
 Käräjäoikeus määräsi miehelle ensimmäisen, vuoden mittaisen lähestymiskiellon helmikuussa 2018. Uusi lähestymiskielto määrättiin helmikuun alussa 2019, ja se päättyy vuoden päästä helmikuussa.
 Oikeuden mukaan mies on häirinnyt ja uhkaillut entistä vaimoaan. Hän on rikkonut lähestymiskieltoa lähettämällä viestejä, seuraamalla vaimoaan ja muuttamalla häiritsemistarkoituksessa tämän lähelle. Lisäksi hän on uhannut muun muassa tuhota ex-vaimonsa ulkonäön ja tappaa tämän.
 Viime syyskuussa hän uhkasi tumpata tupakan entisen vaimonsa kasvoihin julkisella paikalla Espoossa.
 Yksikään Ylen haastattelemista virkamiehistä ei ole yksityisyydensuojan vuoksi voinut kommentoida Haagan tapausta.
 Tapaamisen olosuhteet poliisin syynissä
 Toiminnanjohtaja  Janne Veikkolainen  Ankkurin Lastensuojelupalveluista myönsi Ylelle viikko sitten tiistaina, että Ankkurin avohuoltopalveluiden toimitilan edessä oli tapahtunut vakava väkivallanteko, mutta se ei kohdistunut henkilökuntaan.
 – En voi ottaa tähän asiaan muutoin kantaa, sillä laki ei anna siihen mahdollisuutta, hän totesi Ylelle.
 Veikkolaisen mukaan hän ei voi kommentoida tapausta, vaan tiedottaminen kuuluu poliisille.
 Myöhemmin poliisi on vahvistanut, että tapaamisessa oli kyse isän ja lasten perhetapaamisesta. Poliisi ilmoitti eilen maanantaina käynnistävänsä  esiselvityksen valvotun tapaamisen olosuhteista puukotukseen liittyen .
 Olisiko Haagan puukotukset voitu estää?
 Helsingin, Länsi-Uudenmaan sekä Itä-Uudenmaan poliisilaitosten mukaan poliisi osallistuu perhetapaamisten turvaamiseen erittäin harvoin.
 – Tällaiset pyynnöt käsitellään virka-apupyyntöinä, ja niitä on oman pitkän kokemukseni mukaan vain muutamia vuodessa, käytännössä alle kymmenen tapausta vuodessa koko Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen alueella, toteaa ylikomisario  Jarmo Ojala  Itä-Uudenmaan poliisista.
 Sen sijaan lähestymiskiellon saaneiden rikkomusten vuoksi tulee normaaleja hälytystehtäviä huomattavasti enemmän. Itä-Uudenmaan poliisin alueella määrä on Ojalan mukaan muutamia kymmeniä vuodessa ja yleensä hälytys tulee samasta ihmisestä useamman kerran.
 Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen rikosylikomisario  Maarit Pikkarainen  puolestaan kertoo, että heidän koko alueellaan on ollut kahden vuoden aikana vain yksi virka-apupyyntö perhetapaamiseen.
 – Kaupunki hoitaa itse vartioinnin perhetapaamisissa. Poliisia tarvitaan harvoin, Pikkarainen kommentoi.
 Myös Helsingin poliisin rikosylikomisarion  Juhani Vuorisalon  mukaan virka-avun antaminen perhetapaamisissa on harvinaista. Kaupungin sosiaalitoimi hoitaa itsenäisesti valvotut tapaamiset, ja virka-avun pyytäminen tulee tarvittaessa sitä kautta.
 – Lähestymiskiellon saaneiden häirintätapaukset ovat yleisempiä. Ne ovat normaaleja hälytystehtäviä, Vuorisalo sanoo. Tarkkoja lukuja määristä ei kuitenkaan ole saatavissa.
 Ylen linjauksena on, että epäilyn alla olevien nimiä ei kerrota, vaan nimet tulevat julkisiksi vasta mahdollisen tuomion jälkeen. Lisäksi jutussa mainitussa tapauksessa on aiemmin haluttu suojella uhrien, erityisesti alaikäisten lasten, yksityisyyttä. Yle on nyt kuitenkin päättänyt julkaista rikoksista epäillyn nimen ja kuvan jo ennen mahdollista tuomiota, koska rikosepäilyjen vakavuusaste on noussut ja epäiltyä etsitään eurooppalaisella pidätysmääräyksellä.
 Lue lisää:
 Haagan puukotuksista epäillystä eurooppalainen pidätysmääräys – on saattanut paeta ulkomaille, kertoo poliisi
 Poliisi: Haagan puukotuksia tutkitaan murhan yrityksenä – tekijä edelleen karkuteillä
 Käräjäoikeus on vanginnut Haagan puukotuksista epäillyn poissaolevana
 Poliisi: Mies puukotti kahta aikuista Helsingissä, aiheutti vammoja myös kolmelle lapselle – epäilty kateissa

Isä tapasi lapsensa ja puukotti sen jälkeen äitiä, epäilee poliisi – olisiko Haagan väkivallanteko voitu estää? Tapaamisen olosuhteet nyt syynissä


Summary: Mammutin solut ovat osoittaneet elämän merkkejä, mutta eivät ole alkaneet jakautua.

Japanilainen tutkijaryhmä on julkaissut väliaikatietoja hankkeestaan elvyttää mammutin soluja.
 Kindain yliopiston tutkijat ovat ottaneet Siperian ikijäässä 28 000 vuotta säilyneitä mammutin solutumia ja laittaneet ne kasvamaan hiiren munasoluihin.
 Tutkijat innostuivat tutkimuksen alussa, sillä osa soluista alkoi tuottaa proteiinia, joka ilmentää sitä, että ne alkavat jakautua.
 Tutkijoiden pettymykseksi jakautumista ei kuitenkaan enää tapahtunut. Tutkijat päättelivät, että vuosituhansia jäätyneinä olleiden solujen DNA oli kuitenkin vaurioitunut liikaa.
 Tulos oli kaksijakoinen. Toisaalta tutkijat havaitsivat, että sukupuuttoon kauan sitten kuolleen mammutin soluja voidaan elvyttää ja saada toimimaan jollakin tasolla. Toisaalta solujen elvyttäminen pysähtyi ratkaisevaan vaiheeseen.
 – Täytyy sanoa, että olemme vielä hyvin kaukana mammutin synnyttämisestä, totesin tutkijaryhmän jäsen  Kei Miyamoto .
 Tutkijaryhmä, joka on tehnyt yhteistyötä kiinalaisten ja venäläisten tutkijoiden kanssa, ei silti aio luovuttaa.
 – Tarvitsemme uutta teknologiaa, sillä haluamme yrittää erilaisia toimintatapoja, Miyamoto jatkoi.
 Tutkijoiden tavoitteena on saada aikaan eläviä mammutin soluja, joista voitaisiin kloonaamalla saada aikaan kokonainen eläin.
 Tutkimusraportti on julkaistu  Scientific reports -tiedelehdessä .

Tutkimushanke mammutin herättämiseksi henkiin alkoi hyvin, mutta ajautui vaikeuksiin


Summary: Sipilän hallitus erosi perjantaina sote-uudistuksen kaatumisen takia.

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta julkistanut torstain asiantuntijalausunnot sote-uudistuksesta. Voit lukea lausunnot  tästä .
 Pääministeri Juha Sipilä totesi  Ylen Ykkösaamussa , että sote kaatui aikapulaan ja eduskunnan hidasteluun.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) sanoi Ylelle kokouksen jälkeen asiantuntijalausuntojen kertovan sen, että perustuslailliset puutteet olivat kovia.
 Tämä olisi Kiurun käsityksen mukaan tarkoittanut sitä, että perustuslakivaliokunnalta olisi pitänyt pyytää uusi lausunto.
 – Erityisesti valtiosääntöoikeuden asiantuntijat antoivat varsin karua palautetta siitä, millä tavalla hallituksen vastineessa ja vastineen vastineessa nämä asiat oli ratkaistu, Kiuru kuvaa.
 Kiurun mukaan sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus kaatui "omaan mahdottomuuteensa".
 Lausuntojen julkistamisen toivotaan tuovan selvyyttä siihen, mikä lopulta johti soten kaatumisen.
 Sipilän hallitus erosi perjantaina , koska sote-uudistus ei tullut valmiiksi.
 * Juttua täydennetään.
 Lisää aiheesta:
 Eduskunta aloittaa loppurutistuksensa ennen vaalitaukoa – valiokunnat penkovat vielä soten raunioita
 Kaatuiko sote aikapulaan vai perustuslakiongelmiin? Kiuru: Sotevaliokunta julkistaa torstain asiantuntijalausunnot
 Sote-uudistuksen pitkä kuolinkamppailu – näin viimeiset päivät etenivät
 Eduskuntaryhmät neuvottelevat hallitustilanteesta – Kaikkosen ehdotukselle kannatusta

Sote-valiokunta julkisti kohutut asiantuntijalausunnot – Kiuru: Uudistus kaatui omaan mahdottomuuteensa


Summary: Eduskuntaryhmien puheenjohtajat kertovat tiistaina iltapäivänä, miten maata tästä lähtien pyöritetään.

Suomessa on tällä hetkellä harvinainen tilanne. Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) jätti perjantaina eronpyyntönsä. Maata johtaa nyt toimitusministeristö, joka hoitaa vain juoksevia asioita. Uusia hankkeita ei enää aloiteta. Eduskuntaryhmien puheenjohtajat käyvät tilannetta läpi tiistaina.
 1. Eduskunnan kyselytunti on peruttu : Eduskunnan piti grillata hallitusta taas torstaina TV 1:n suorassa lähetyksessä. Kyselytunti on peruttu, koska Suomessa ei ole enää poliittista hallitusta. Ministereiden ei tarvitse miettiä hiki hatussa, mitä hankalaa oppositio tällä kertaa aikoo kysyä.
 Radio Suomen Pääministerin haastattelutuntia ei enää järjestetä. Edellisen ja tällä hallituskaudella viimeisen kerran pääministeri Sipilä osallistui ohjelmaan viime sunnuntaina Sotkamossa.
 Vähän rennommin kotikulmilla. Pääministeri Juha Sipilä Yle Radio Suomen pääministerin haastattelutunnilla sunnuntaina Oulussa. Sipilä piti vielä viimeiseen asti kiinni siitä, että sote syntyy.  Timo Heikkala / Lehtikuva
 2. Uusia hallitusneuvotteluja ei aloiteta.  Eduskuntaryhmien puheenjohtajat tapaavat tiistaina iltapäivällä. Kahvittelun jälkeen he astuvat kertomaan, että hallitusneuvotteluja ei tule. Porukan on kutsunut kasaan suurimman eduskuntaryhmän keskustan puheenjohtaja  Antti Kaikkonen .
 Ratkaisua perustellaan sillä, että että eduskuntavaalit pidetään jo kuukauden päästä 14. huhtikuuta.
 3. Tutkitaanko pääministerin toiminta?  Pääministerin ero näin lähellä vaaleja on herättänyt paljon kysymyksiä. Opposition mielestä se lähtö oli osoitus rintamakarkuruudesta. Hallitus puhuu vastuunkannosta. Mikäli kymmenen kansanedustajaa vaatii, perustuslakivaliokunnan on tutkittava, toimiko pääministeri Sipilä oikein.
 Jos Sipilän hallitus ei olisi eronnut, oppositiopuolueet olisivat todennäköisesti jo vaatineet hallituksen sitä.
 4. Missä ne leveämmät hartiat nyt ovat, mietitään Sotedigi Oy:ssä.  Koko Suomelle digitaalisia sote-ratkaisuja kehittävässä Sotedigissä käydään parhaillaan läpi mihin eri kehitysohjelmiin soten kaatumien vaikuttaa.
 Epäselvää on myös se, kenen kanssa alan digitaalisten palvelujen kehittämisestä keskustellaan, kun maakuntien valmistelijat jäävät syrjään.
 Yhtiössä toiveena on, että yhteistyökumppaneita tulevaisuudessa olisi korkeintaan 18 ja mielellään vähemmän, jotta kehitystyöhön ja palveluiden tuottamiseen olisi riittävän suuret muskelit.
 5. Valtion kehitysyhtiö Vakella sormi suussa : Sääntöjen mukaan Vaken kaikki investoinnit on hyväksyttävä valtioneuvostossa. Hallituksen kaatumisesta huolimatta valtioneuvoston yleensä torstaisin pidettävät kokoukset jatkuvat, mutta se mitä asioita siellä käsitellään riippuu kokouksen vetäjästä eli pääministeri Sipilästä.
 Vuonna 2016 perustetulla Vakella on taseessaan tällä hetkellä 1,8 miljardia euroa. Omistuksia on muun muassa Nesteestä, Postista ja Altiasta.
 Tästä potista Vaken pitäisi tehdä investointeja jotka edistävät suomalaista huipputeknologian kehitystä. Juuri nyt sijoituspäätöksen tekeminen vaikkapa lupaavaan startuppiin voisi olla vaikeaa.

Näihin 5 asiaan hallituksen kaatuminen vaikuttaa: Eduskunnan kyselytunti perutaan, digimuskeleita etsitään...


Summary: Sosiaali- ja terveysvaliokunta on päättänyt tänään ottaa kansalaisaloitteen uudelleen käsittelyyn.

Sosiaali- ja terveysvaliokunta on päättänyt ottaa Vaasaan laajaa päivystystä vaativan kansalaisaloitteen uudelleen käsittelyyn. Sinisten Vesa-Matti Saarakkala vahvistaa Svenska Ylelle, että valiokunta päätti tiistaina asiantuntijoiden kuulemisesta jo keskiviikon kokouksessa.
 Tavoitteena on, että eduskunta ehtisi tehdä asiassa päätöksen vielä tällä istuntokaudella.
 Aiemmin sote-valiokunta päätti , että Vaasa ei saa laajaa päivystystä. Tuolloin äänet jakautuivat 9-7 Veronica Rehn-Kiven (r.) esitystä vastaan. Svenska Ylen tietojen mukaan juuri Rehn-Kivi halusi asian uudelleen käsittelyyn.
 Kerromme kohta lisää.

Vaasaan sittenkin laaja päivystys? Sosiaali- ja terveysvaliokunta ottaa kansalaisaloitteen uudelleen käsittelyyn


Summary: Äidinkielen lukutaidon kokeen alku myöhästyi pahoin kahdessa lukiossa palvelinten ylikuormituksen vuoksi. Myös muissa lukioissa on ollut kuormitusongelmia.

Tänään alkaneissa ylioppilaskirjoituksissa on ilmennyt teknisiä ongelmia eri puolilla maata. Kahdessa lukiossa äidinkielen lukutaidon kokeen tekeminen viivästyi yli kahdella tunnilla teknisten ongelmien takia. Ongelmat koskivat yhteensä noin 270 kokelasta.
 Muutamissa lukioissa on lisäksi ilmennyt ongelmia koetilan palvelimien kuormituksen kanssa. Ylioppilastutkintolauta ei kerro lukioiden nimiä, mutta Ylen tietojen mukaan kokeen alku viivästyi ainakin Kouvolan yhteislyseossa. Lisäksi ongelmia on ollut Helsingin lukioissa.
 Kouvolassa kokelaat joutuivat istumaan hiljaa yli 2 tuntia, koska koe oli jo ehtinyt alkaa. Ongelmat havaittiin noin kello 9.10, kun yksikään liikuntahallissa äidinkielen lukutaidon koetta suorittaneesta 130 oppilaasta ei päässyt nettiin.
 – Epäilimme, että kyseessä on palvelinongelma. Hankimme jokin aika sitten uudet palvelimet ja todennäköisesti ongelma liittyi jotenkin niihin, kertoo yhteislyseon rehtori  Tapio Karvonen .
 Tauon aikana oppilaat odottivat paikallaan hiljaan kokeen jatkumista. Liikuntahallista ei saanut poistua kuin wc-tiloihin valvojan kanssa. Koe pääsi alkamaan kello 11.28.
 Viive otetaan huomioon arvostelussa
 Ylioppilastutkintolautakunnasta kerrotaan, että palvelinten ja verkon asetuksiin liittyneitä ongelmia on selvitetty yhdessä lukioiden ja kuntien it-tukipalvelujen kanssa. Palvelinten asetusten muuttamisen jälkeen kokeiden suorittamista pystyttiin jatkamaan.
 – Kokelaille hyvitetään ongelmien selvittämiseen kulunut aika, joten heidän koeaikansa on myöhästymisestä huolimatta yhtä pitkä kuin muiden kokelaiden, sanoo ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri  Tiina Tähkä .
 Tähkän mukaan lautakunta arvioi ongelmasta kokelaille aiheutuneen ylimääräisen haitan lukion lähettämän raportin perusteella. Se otetaan sen tarpeen mukaan huomioon myös arvostelussa. Tähkä kertoo, että viivästyksiä tulee joka vuosi. Yleensä ne kestävät 15 minuutista kahteen tuntiin.
 – Tämä on ehdottomasti pisimmästä päästä. Yli kahden tunnin viivästys on jo poikkeuksellinen ja lautakunta arvioi erikseen, millaista haittaa tilanteesta on aiheutunut keskittymiselle ja suoritukselle.
 Katastrofiharjoitus
 Tähkä sanoo, että häiriötilanteisiin on valmistauduttu lukioissa hyvin. Lautakunta on julkaissut ns. katastrofiharjoituksen, jossa harjoitellaan 15 tyypillistä ongelmatilannetta yksitttäisen koneen hajoamisesta verkkohäiriöihin.
 Lisäksi lukioissa tehdään ennen kokeita kuormitustesti, jotta palvelinten ja verkon toimivuutta voi testata etukäteen. Testi oli tehty myös Kouvolassa. Silloin ongelmia ei ilmennyt.
 Kevään ylioppilaskirjoitukset alkoivat tiistaina suomen ja ruotsin äidinkielen lukutaidon kokeilla sekä suomi ja ruotsi toisena kielenä -kokeilla. Tiistain kokeisiin on ilmoittautunut yhteensä 29 739 kokelasta, mikä on suurin tähän mennessä digitaalisesti järjestetty tutkintopäivä.
 Kirjoitukset järjestetään noin 400 lukion eri toimipisteissä.

Verkko kaatui ylioppilaskirjoituksissa – osa kokelaista joutui istumaan yli kaksi tuntia hiljaa paikoillaan


Summary: Useat lentoyhtiöt ja valtiot ovat kieltäneet toistaiseksi lennot Boeing 737 MAX 8 -koneilla.

Yhdysvaltojen liittovaltion ilmailuhallinto FAA ilmoitti maanantaina, että lentokonevalmistaja Boeing päivittää tulevina viikkoina ohjelmistot 737 MAX 8 -matkustajalentokoneisiinsa. Boeing on vahvistanut tiedon.
 FAA määräsi Boeingin muun muassa päivittämään koneen sakkauksen estojärjestelmän ohjelmiston. FAA on antanut Boeingille huhtikuun loppuun asti aikaa tehdä parannukset.
 Ethiopian Airlinesin 737 MAX 8 -tyyppinen kone putosi suununtaina Etiopiassa vain muutama minuutti nousun jälkeen. Turmassa kuoli 157 ihmistä. Samantyyppinen kone syöksyi maahan Indonesiassa viime lokakuussa. Onnettomuudessa kuoli 189 ihmistä.
 Lähekkäin tapahtuneet onnettomuudet ovat nostaneet kysymyksiä siitä, onko konetyyppi turvallinen.
 Yhdysvaltojen ja Boeingin mukaan 737 MAX 8 -koneet ovat lentokelpoisia, eikä niiden käyttöä tarvitse keskeyttää.
 Lentokieltoja määrätty eri puolilla maailmaa
 Jotkin muut maat sen sijaan ovat ryhtyneet varotoimiin ja kieltäneet toistaiseksi Boeing 737 MAX 8 -koneiden lennot.
 Australia kielsi tänään tiistaina Boeing 737 MAX 8:n lennot alueellaan väliaikaisesti. Fiji Airways ja singaporelainen SilkAir lentävät kyseisellä konetyypillä Australiaan.
 Australian viranomaiset sanovat, että kyse on tilapäisestä varotoimesta. Viranomaiset odottavat lisätietoja, jotta voivat arvioida konetyyppiin mahdollisesti liittyvät riskejä.
 Myös Etelä-Korea, Kiina, Indonesia ja Singapore ovat ilmoittaneet, että ne keskeyttävät maidensa lentoyhtiöiden lennot Boeing 737 MAX 8 -koneilla. Lisäksi useat lentoyhtiöt eri puolilla maailmaa ovat keskeyttäneet lennot kyseisellä konetyypillä.
 FAA:n edustajia ja muita amerikkalaisia ilmailuasiantuntijoita on saapunut Etiopian turmapaikalle avustamaan onnettomuustutkinnassa.
 Lue myös:
 Kymmenkunta yhtiötä lentää Suomeen samanlaisella koneella kuin Ethiopian Airlinesin turmakone
 Etiopian turmakoneen molemmat mustat laatikot löydetty – Laitteiden avulla saadaan lisätietoa lennon tapahtumista
 Hurjasti kasvanut Ethiopian Airlines on ollut maan kansallinen ylpeys – turma uhkaa sen mainetta

Yhdysvaltojen ilmailuhallinto vaatii Boeingin päivittämään Etiopiassa pudonneen lentokonetyypin ohjelmistot – koneita hyllytetty runsaasti


Summary: Nuori kokkolalainen haluaa herättää päättäjät siitä, että näin ei voi jatkua. Hänen kaltaisiaan on ympäri Suomen.

Ilmastonmuutoksen aiheuttama ahdistus saa suomalaiset ensi perjantaina kansainväliseen ilmastolakkoon monessa kaupungissa ja kunnassa. Ilmastolakossa ovat mukana ainakin Helsinki, Turku, Joensuu, Vimpeli, Oulu, Jyväskylä, Kokkola ja Pietarsaari.
 Kokkolassa tapahtuman pani alulle 17-vuotias Inka Österberg. Hän vaikuttui ruotsalaisen nuoren  ilmastoaktivistin, Greta Thunbergin  ponnisteluista ja synnyttämästä maailmanlaajuisesta kansanliikkeestä.
 Ilmasto on nuorten ykköshuoli. Tuoreimman Nuorisobarometrin mukaan lähes 70 prosenttia 15–29-vuotiaista on melko tai erittäin huolissaan ilmastonmuutoksesta. He saavat tukea  1200 tutkijalta, jotka muistuttavat , että nuorten vaatimukset ovat linjassa tieteellisen tutkimusnäytön kanssa.
 Myös Inka Österberg oli potenut ilmastoahdistusta pitkään, ja kansainvälinen ilmastolakko antoi lääkkeitä sen lievittämiseen.
 – Havahduin kunnolla vasta viime syksynä, kun  IPCC:n ilmastoraportti  tuli julki. Aloin hakea tietoa, miten voin itse vaikuttaa ilmastonmuutoksen hillitsemiseen.
 Österberg päätti tehdä ympäristön hyväksi sen minkä voi.
 – En laita suuhuni mitään eläinperäistä eli syön täysin vegaanisesti. Lisäksi en lennä ja käytän mahdollisimman paljon julkisia. Pyrin siihen, ettei minua kuskattaisi henkilöautolla joka paikkaan. Onneksi kilometrin päässä kotoa Kälviän Ruotsalossa on bussipysäkki. Lisäksi yritän vähentää hävikkiä ja mietin tarkkaan ostoksiani, Österberg luettelee omia valintojaan.
 On hyvä muistuttaa kaikkia, että näin ei voi jatkua.  Inka Österberg
 Nuoren mielestä ilmastoprotestit on suunnattu eniten päättäjille, mutta toiveena on herätellä myös asiassa nukkuvia.
 – On hyvä muistuttaa kaikkia, että näin ei voi jatkua. Mitä useammat paikkakunnat ja maat tähän osallistuvat, sen suurempaa on näkyvyys ja ehkä vaikutuskin, summaa Österberg.
 Useissa suomalaiskaupungeissa järjestetään tempaus ruotsalaisen ilmastotähti Thunbergin inspiroimana. 16-vuotias ruotsalaisaktivisti aloitti ensimmäisenä lakkoilun ilmaston puolesta. Hänen jalanjäljissään suuria protesteja on nähty muun muassa Saksassa ja Belgiassa. Ne ovat keränneet jopa kymmeniätuhansia ihmisiä.
 Kokkolassa kokoonnutaan mielenilmaukseen kaupungintalon edustalle perjantaina aamupäivällä. Pietarsaaressa joukko aktiivisia on jo parin kuukauden ajan protestoinut perjantaisin Raatihuoneen edessä muistuttaen päättäjiä ilmastonmuutoksen vaaroista.

Inka Österberg lievittää ilmastoahdistustaan veganismilla ja bussikyydeillä – ilmastolakot leviävät ympäri maan


Summary: Haminan kaupunki on selvittänyt suuren lipputangon turvallisuutta alkuvuoden ajan.

Euroopan korkein lipputanko on seissyt paikallaan Haminan keskustan tuntumassa marraskuusta lähtien. Jotain oleellista on kuitenkin puuttunut, sillä satametriseen salkoon ei ole pystytty vetämään lainkaan lippua.
 Koripallokentän kokoisen Suomen lipun piti liehua jo joulukuun alussa, mutta suunnitelmasta  luovuttiin turvallisuussyistä . Satametrisen terästangon kestävyydestä ei ole ollut varmuutta, ja alkuvuoden ajan on odotettu insinööritoimiston tekemien tarkastuslaskelmien tuloksia.
 Lipputangon pystyttämisen yhteydessä huomattiin, että Venäjällä valmistetun tangon  lujuuslaskelmissa käytettiin  amerikkalaista laskentatapaa, joka ei täysin vastaa suomalaisia standardeja.
 Kaupunki: Lipun voi nostaa, päivämäärä vielä auki
 Haminan kaupunki kertoo nyt, että tarkastusten jälkeen suursalko on todettu turvalliseksi, ja lippu voidaan nostaa, kunhan kaupungin rakennusvalvonta on myöntänyt tangolle käyttöönottoluvan.
 Kaupungin mukaan lipputangolle tehdään vielä erilaisia testauksia muun muassa sähköistykseen ja nostotekniikkaan liittyen. Lippusalossa on automatiikka, joka voimakkaalla tuulella laskee lipun.
 Kun viimeiset testit ja kokeilut on tehty, voidaan suurlippu nostaa pysyvästi salkoon. Lipunnostopäivä päätetään tulevien viikkojen aikana.
 Tankomarkkinat lipputangon juurelle
 Kaupunki kertoo myös järjestävänsä lipputangon juurella Tankomarkkinat-tapahtuman toukokuun 25. päivä. Tankomarkkinat on osa Kesätuulella Haminassa -tapahtumaa.
 Alun perin lippu piti nostaa jo viime vuoden toukokuussa. Pystyttäminen kuitenkin myöhästyi, koska kustannukset osoittautuivat arvioitua suuremmiksi.
 Suurlippuhankkeeseen on liittynyt Haminassa monia käänteitä, ja  kaupunkilaisten kärsivällisyys  on ollut koetuksella. Kustannusten nousun ja lujuuslaskelmien lisäksi keskustelua on syntynyt lipputangon toimittajan  rikostaustan  paljastumisesta.
 Lipputangon toimittaja on ADS Finland ja tangon valmisti venäläinen Amira Group. Itse lippu on saatu lahjoituksena ja se on valmistettu Suomessa Pälkäneellä.

Lippufiaskolle päätös: Satametriseen salkoon voi viimein vetää maailman suurimman Suomen lipun


Summary: Halvinta on asua Kempeleessä, kalleinta Kemiönsaaressa.

Omakotitalossa asumisesta kertyvät kulut vaihtelevat eri kuntien välillä entistä enemmän, ilmenee Omakotiliiton selvityksestä. Ero on liiton mukaan kasvanut jo 1 500 euroon vuodessa.
 Viime vuonna ero kalleimman ja halvimman kunnan välillä jäi noin tuhanteen euroon. Koko maan keskiarvo omakotiasumisen vuosikuluille on lähes 4 000 euroa.
 Kalleimpia, reilun 4 700 euron vuosikuluja maksavat Kemiönsaaressa asuvat, kun taas Kempeleessä selvitään 3 200 eurolla.
 Vertailussa ovat mukana kiinteistövero, lämmityssähkö, käyttösähkö, vesimaksut ja jätemaksu.

Omakotiasuminen hintaero nousi 1500 euroon kalliin ja halvan kunnan välillä


Summary: Algoritmit voivat ennustaa kemikaalin vaikutukset iholla, mutta perinnölliset vaikutukset selviävät vasta eläinkokeissa.

Viime kesänä  tiedejulkaisu Nature  kertoi tietokoneohjelman pystyvän ennustamaan kemikaalien myrkyllisyyden eläinkokeita tarkemmin. Yhdysvaltalaisen John Hopkinsin yliopiston professorin  Thomas Hartungin  tutkimuksen mukaan koneoppimisen avulla koulutettu algoritmi kykeni tarkasti ennustamaan kymmenien tuhansien kemikaalien myrkyllisyyden.
 Tekoäly on korvaamassa eläinkokeet , otsikoi  nettijulkaisu Quartz . Saman suuntaisen ennustuksen esitti myös itse Hartung  The Conversation -tiedesivustolla  julkaistussa kirjoituksessaan. Tutkija arvioi, että kemikaalien myrkyllisyystietoja ristiinlukevan algoritmin avulla voitaisiin säästää yli kaksi miljoonaa eläintä vuodessa.
 Kaksi miljoonaa eläintä on paljon, mutta aivan eläinkokeiden lopettamiseen määrä ei riitä. Pelkästään Euroopan unionissa tehdään vuosittain kokeita yli 10 miljoonalla eläimellä. Toksisuuteen ja muihin turvallisuusarviointeihin – eli juuri niihin tutkimuksiin, joihin Hartung algoritmiaan sovelsi – käytettävien eläinten määrä on noin miljoona.
 Eikä tätä määrää niin vain vähennetä, ainakaan ilman uusia eläinkokeita.
 Maailman kattavin tietopankki kemikaaleista sijaitsee Helsingissä
 Hartungin tutkimusryhmä rakensi koneoppimismallinsa Euroopan kemikaaliviraston kokoaman datan avulla. EU on yli kymmenen vuoden ajan vaatinut kemikaalien valmistajia ja maahantuojia rekisteröimään tiedot kaikista kemikaaleista, joita valmistetaan tai myydään yli tonnin verran EU-alueella vuodessa.
 REACH-lainsäädännön ansiosta Euroopan kemikaalivirastolle on kertynyt maailman kattavin tietopankki eri kemikaaleista. Muista vastaavista lainsäädännöistä poiketen REACH-hanke velvoittaa kemianteollisuuden arvioimaan myös kemikaalit, jotka ovat olleet markkinoilla ennen lainsäädännön voimaan astumista.
 Tämän ansiosta kemikaaliviraston arkistosta löytyvät tiedot yli 120 000 kemikaalista. Mitä yleisempi kemikaali, sitä enemmän tietoa on. Muutamista kiloista koostuvien kemikaalimäärien kohdalla tiedossa saattaa olla vain nimi ja luokitus. Yli sadan tonnin kemikaaleista tiedetään kaikki mitä aineesta on selville saatu, usein eläinkokeilla.
 Koneoppiminen on auttanut valtavasti jo nyt, mutta eläinkokeiden lopettaminen vaatisi valtavan määrän tietoa, jota saadaan eläinkokeilla,  Mike Rasenberg
 Tämän valtavan aineiston Hartungin tutkijaryhmä kopioi EU:n kemikaaliviraston tietojärjestelmästä. Data ei ollut koneelle ymmärrettävässä muodossa, joten ryhmä loi siitä oman tietokannan.
 Hartung aikoi julkaista muokkaamansa aineiston vapaaseen käyttöön, jolloin kemikaalivirasto puuttui asiaan. Virasto huomautti, että aineiston tulokset kuuluvat yrityksille, jotka olivat tehneet testit. Lopulta Hartung suostui jättämään aineistonsa julkaisematta.
 Kemikaalivirastossa ei muutenkaan oltu innoissaan Hartungin ryhmän tutkimuksesta. Viraston tutkijat huomauttivat, että monen kemikaalin tiedot eivät olleet tarpeeksi kattavat luotettavan koneoppimismallin luomiseen.
 Eläinkokeiden korvaaminen algoritmeilla ei ole mahdotonta, mutta niin yksinkertaista kuin Hartung antaa ymmärtää se ei ole, toteaa kemikaaliviraston laskennallisen arvioinnin yksikönpäällikkö  Mike Rasenberg .
 Kemikaaliviraston laskennallisen arvioinnin päällikkö Mike Rasenberg ei usko algoritmien korvaavan eläinkokeita lähitulevaisuudessa. Mårten Lampén / Yle
 Perinnölliset vaikutukset yhä liian kova pala koneelle
 Euroopan kemikaalivirasto tarjoaa valtioille ja yrityksille  omaa työkaluaan  kemikaalien myrkyllisyyksien selvittämiseen ja ennustamiseen. Sovelluksen avulla kuka tahansa voi tarkastella kemikaalitietoja tai kartoittaa uusien kemikaalien riskejä ristiinluennan avulla.
 Jos esimerkiksi kemianteollisuuden yritys aikoo tuoda markkinoille uuden kemikaalin, se voi työkalun avulla selvittää tuotteensa yhteneväisyyksiä jo markkinoilla oleviin kemikaaleihin. Lopulta kemikaalivirasto päättää, hyväksyykö se selvityksen tieteelliset perusteet vai vaatiiko uusi kemikaali eläinkokeita.
 Se miten hyvin kemikaaliviraston työkalu onnistuu ennustamaan kemikaalin riskit, riippuu sekä datan määrästä että selvitettävästä riskistä. Mitä enemmän tietoa on ja mitä yksinkertaisemmasta vaikutuksesta on kyse, sitä paremmin malli toimii.
 – Esimerkiksi ongelmia iholla aiheuttavat kemikaalit ovat tällaisia. Seuraus on suhteellisen helppo ymmärtää ja sen suhteen voidaan tehdä melko luotettavia ennusteita, Rasenberg kuvailee.
 Sen sijaan esimerkiksi syöpää tai perinnöllisiä sairauksia aiheuttavien kemikaalien suhteen algoritmit eivät vielä toimi. Dataa ei ole tarpeeksi, eivätkä vaikutukset ole yksinkertaisia.
 Tällaisia riskejä selvitettäessä algoritmia voidaan käyttää kompassina. Sen avulla voidaan ennustaa, mikä kemikaali saattaa aiheuttaa tai saattaa olla aiheuttamatta ongelmia. Lopullinen varmuus saataisiin kuitenkin vasta eläinkokeilla.
 Voivatko algoritmit kuitenkin joskus lopettaa eläinkokeet?
 – Koneoppiminen on auttanut valtavasti jo nyt, mutta eläinkokeiden lopettaminen vaatisi valtavan määrän tietoa, jota saadaan eläinkokeilla. Ehkä sadan vuoden päästä, mutta ei lähitulevaisuudessa, Rasenberg pohtii.
 Tulevaisuudessa voimme kaikki olla koe-eläimiä
 Eläinkokeet eivät kuitenkaan ole ainoa keino tuottaa dataa kemikaalien riskeistä. Tampereen Hervannassa sijaitsevassa monikudosmallintamisen huippuyksikössä tietoa kerätään maljalla kasvavista ihmissoluista.
 Monikudosmallintamisen avulla tutkijat kykenevät mallintamaan ihmiskehon eri kudosten reaktioita eri aineisiin tai sairauksiin. Tampereella on keskitytty mallintamaan sairauksia.
 – Me voimme mallintaa esimerkiksi rasva-aineenvaihdunnan merkitystä muiden kehon solujen toimintaan. Tai voimme kiusata hermosoluja sähköllä ja nähdä, miten hermosolut siihen reagoivat ja sen jälkeen tarkkailla, miten muut solut reagoivat, kertoo tutkimusyksikön johtaja professori  Minna Kellomäki .
 Eläinkokeisiin verrattuna monikudosmallintaminen antaa huomattavasti tarkempia tuloksia. Kun tarkastelussa ovat yksittäiset solut tai soluryhmät, reaktiot nähdään selvästi.
 Yksi eläinkokeiden ongelma – eettisten kysymysten lisäksi – on yksilöllisyys. Kuten ihmisetkin, eläimet ovat yksilöitä ja aina testitulokset eivät ole yhteneväisiä saman kemikaalin osalta. Monikudosmallintamisessa tästä ongelmasta tulee etu.
 – Me toivomme, että tulevaisuudessa voisimme ottaa juuri tietyn henkilön soluja ja hyödyntää niitä mallin tekemisessä ja sen avulla katsoa, miten juuri hänen solunsa reagoivat johonkin asiaan, Kellokangas kaavailee.
 Tulevaisuudessa jokainen meistä siis saattaa olla oman elämänsä koe-eläin.
 Uutisen kommentointimahdollisuus on avoinna klo 22 asti. Tervetuloa mukaan.

Eläinkokeita pystytään nyt vähentämään algoritmien avulla – pääroolissa maailman kattavin kemikaalitietopankki Helsingissä


Summary: Jämsän Himoksella 15-vuotiaan rippileiriläisen kuolemaan johtaneen lasketteluturman taustalla ei ole ollut turvallisuuteen liittyviä laiminlyöntejä.

Turvallisuus ja kemikaalivirasto Tukes on selvittänyt turman taustoja rippileirin järjestäneen Länsi-Turunmaan ruotsinkieliseen seurakunnan osalta.
 Tukesin mukaan seurakunta on järjestänyt samanlaisia laskettelua sisältäviä rippileirejä aiemminkin ja ottanut turvallisuuasiat huomioon.
 – Meillä ei ole mitään huomautettavaa, sillä seurakunnalla oli turvallisuusasiakirja olemassa ja riskit kartoitettu. Kyseessä oli tuttu leiripaikka heille ja leirinvetäjä oli kokenut. Asioita oli käyty etukäteen leiriläisten kanssa. Tämä on meidän osalta loppunkäsitelty, tiivistää johtava asiantuntija  Mervi Murtonen  Tukesista.
 Noin 15-vuotias poika kuoli helmikuussa Himoksella laskettuaan hoitamattoman rinnealueen ulkopuolella. Paraisilta, Varsinais-Suomesta kotoisin ollut  poika putosi useita metrejä  korkealta jyrkänteeltä.
 Poliisi on kertonut aiemmin, ettei tapauksessa ollut syytä epäillä rikosta.

Tukes: Himoksen lasketteluturman taustalla ei laiminlyöntejä