Summary: Vanhemman käytöksen muuttuminen voi vaikuttaa paljon lapsen elämään vielä aikuisenakin.

Äidin reaktio tuntuu pahalta, muttei yllätä  Minnaa .
 Hetkeä aiemmin hän on laittanut äidilleen viestin, kun sai paniikkikohtauksen koulussa kesken oppitunnin. Kotona vapaapäivää viettävän äidin vastaus oli tyly: "älä laita minulle tuollaisia viestejä ja pilaa minun lomaani".
 Äiti on ollut välinpitämätön Minnaa kohtaan jo vuosia, mutta tilanne on pahentunut parin vuoden aikana, kun vanhemmat erosivat.
 Minna päättää olla vastaamatta viestiin ja lähtee kotiin. Kotona äiti ei kommentoi aiempaa viestittelyä mitenkään, eikä tilanteesta sen koommin puhuttu.
 Tuosta hetkestä on kulunut aikaa nyt yli viisi vuotta.
 Väestöliiton asiantuntija  Anita Novitsky  ei hätkähdä kuullessaan Minnan tarinan. Novitskyn mukaan ei ole tavatonta, että vanhemman suhtautuminen omaan lapseen muuttuu erokriisin aikana.
 Lapsi voi joutua vanhemman arvostelun tai välinpitämättömyyden kohteeksi erityisesti, jos hän esimerkiksi käyttäytyy samoin kuin entinen puoliso ja siten muistuttaa huonosta parisuhteesta.
 Nyt 20-vuotias Minna ei ole ainut, jonka suhde vanhempaan kärjistyi eron jälkeen. Tässä jutussa hänen lisäkseen kolme ihmistä kertoo kokemuksistaan: yhden isä suosi sisarta, toisen äiti alkoi syyllistää lastaan huijariksi ja kolmannen huono suhde vanhempaan on vaikuttanut koko perheeseen.
 Koska kerromme tilanteet vain lapsen näkökulmasta, emmekä avaa jutussa vanhempien kokemuksia, kaikki haastateltavat esiintyvät artikkelissa nimettömänä.
 Minnasta tuli äidin silmätikku
 "Isäni petti äitiäni, ja eron jälkeen äiti on sanonut usein, että olen yhtä kiero kuin isäni. Olen ollut aina hyvissä väleissä isäni kanssa. Tuntuu, että äiti yrittää kostaa minulle isän tekoja. Kun hän ei enää voinut riidellä isän kanssa, alkoi riitely minun kanssani.
 Kun kävin äidin kanssa rantalomalla ja olimme ottamassa aurinkoa, äiti haukkui minua läskiksi. Lisäksi hän totesi, että olisi matkalla mieluummin veljeni kanssa.
 Olen kokenut pienestä asti, että pikkuveljeni on saanut äidiltäni enemmän huomiota ja rakkautta.
 Äiti ei ole koskaan myöntänyt, että tykkäisi veljestäni enemmän. Hän kuitenkin toistaa usein, kuinka hyvin he tulevat juttuun. Kun olin lapsena kaverillani yötä, äiti kokkasi veljelleni aina herkkuruokaa. Jos veli oli poissa kotoa, äiti ei koskaan tehnyt minulle mitään vastaavaa.
 Olen kateellinen niille, joilla on hyvät välit äitinsä kanssa. Kaipaisin sitä. Haluaisin, että voisimme jutella kaikesta, mutta hän ei taida olla sellainen ihminen."
 Pari- ja perheterapeutti  Eija Airaksinen  Kajaanin perheneuvolasta sanoo, että vanhemmuus voi kärsiä erokriisissä, kun vanhemman omat tunteet ovat vahvasti pinnalla. Tällöin vanhemmalla voi olla vaikeuksia jaksaa kiinnostua lapsesta ja hänen asioistaan.
 Katkeruus ja jopa viha entistä puolisoa kohtaan voivat kohdistua eron jälkeen lapseen, koska lapsessa on usein piirteitä entisestä puolisosta.
 Airaksisen mukaan vanhempi voi myös olla mustasukkainen, jos lapsi on läheisempi toisen vanhemman kanssa. Erityisesti, jos ero on ollut riitaisa, vanhemmasta voi myös tuntua, että lapsienkin tulisi olla hänen ex-puolisolleen vihaisia. Silloin vanhemmalla sekoittuvat vanhemmuus ja parisuhde, Airaksinen kertoo.
 Sara, 29, jäi pikkusiskon varjoon jo lapsena
 "Vanhempani erosivat, kun olin viisivuotias. Jäimme äidin kanssa kolmestaan vuotta nuoremman pikkusiskoni kanssa. Kävimme joka toinen viikonloppu isän luona.
 Eron jälkeen en saanut isältä samanlaista huomiota ja samoja asioita kuin siskoni.
 Yökylässä isän luona siskoni nukkui isän vieressä ja minä jalkopäässä. Minua ahdisti se asetelma, että en ole isän kainalon arvoinen. Nukkumistilanteissa valvoin usein, kun ei ollut rauhallinen ja levollinen olo.
 Muistan erään kerran, kun menimme isän luo, ja isä oli ajatellut, että tarvitsemme yöksi pehmolelut.
 Isä oli hankkinut minulle etukäteen hirvipehmolelun, en ymmärtänyt miten se liittyi minuun. Sisko sen sijaan sai itse valita lelukaupasta Pocahontas-elokuvaan liittyvän pesukarhun, joka nauroi, kun sitä rutisti. Minun leluni oli sellainen turistituliainen. Huomasin jo silloin, että meidän leluissamme on selkeä ero.
 Hirvipehmolelu on ollut isäni talossa useamman vuoden ja aina kun näen sen, siihen liittyy vihaa ja surullisuutta.
 Minulla tuli välirikko isäni kanssa noin 15-vuotiaana. Tilanne lopulta kärjistyi, kun kohtelu jatkui samanlaisena, mitä se oli lapsesta saakka ollut ja siskoni nostettiin aina jalustalle.
 Isä on yrittänyt sopia, mutta hän ei ole koskaan ottanut minun kokemustani kovin vakavasti. Näemme noin kaksi kertaa vuodessa. Hän yleensä kysyy vain siskoni kuulumisia, kun tapaamme.
 Isäsuhde on vaikuttanut aika paljon myös persoonani kehittymiseen. Aiemmin olen hyväksynyt esimerkiksi väkivaltaa parisuhteissa. Minun on hirveän vaikea kiintyä ja luottaa ihmisiin.
 Minun ja isän huono suhde on yksi iso syy, miksi olen hakeutunut psykoterapiaan. Koen olevani aika isätön. Ammennan omasta taustastani myös työssäni psykiatrisena sairaanhoitajana, en varmaan olisi tällä alalla, jos minulla ei olisi ollut tällaisia kokemuksia lapsena."
 Vanhempien tilalle tuli kaksi omaan elämäänsä panostavaa itsekeskeistä valittajaa.  Nainen, 61.
 Toisen lapsen suosiminen on Anita Novitskyn mukaan aika tyypillinen reaktio vanhemman erokriisissä. Se voi olla esimerkiksi uuteen perheeseen syntyneiden lapsien suosimista tai perheen toisen sisaruksen huomiotta jättöä, kuten kävi Saralle.
 Joskus vanhempi  voi kiintyä enemmän yhteen lapsistaan , jos toisen lapsen kanssa yhteisymmärrys löytyy helpommin.
 Myös lapsien syntymäjärjestyksellä voi olla merkitystä. Äiti voi esimerkiksi erityisesti kiintyä esikoiseensa tai kuopukseen. Tämä voi johtaa siihen, että joku lapsista kokee vanhemman suosineen sisarustaan.
 Novitskyn mukaan syrjimisellä voi olla isojakin vaikutuksia kehittyvän lapsen itsetunnolle. Kun lapsi ei koe tulevansa huomatuksi, siitä voi seurata ylikiltteyttä tai vastavuoroisesti huonoa käytöstä.
 Eija Airaksinen korostaa vanhemman vastuuta tilanteissa: yhteyden säilyttäminen eron jälkeen on aina vanhemman tehtävä.
 "Vanhemmat yrittävät hemmotella puolelleen"
 Vanhempien ero on vaikuttanut vahvasti myös monen Ylen lukijan elämään. Keräsimme kokemuksia  verkkosivuillamme  kyselylomakkeen kautta.
 Osa verkkosivuillemme vastanneista lukijoista kertoi saaneensa eron jälkeen vanhemmiltaan paljon huomiota ja lahjoja. Eräs vastaaja kertoo, kuinka vanhemmat alkoivat kilpailla hänen suosiostaan huomioimalla tätä entistä enemmän.
 Molemmat vanhemmat ovat antaneet minulle enemmän aikaa ja yrittävät hemmotella minua puolelleen. Mies, 33.
 Eija Airaksisen mukaan lapsen huomioiminen ja taloudellinen auttaminen voivat kertoa siitä, että vanhempi haluaa aidosti olla lapsen elämässä enemmän eron jälkeen.
 Toisaalta yliampuvan kiinnostuksen taustalla voi olla syyllisyyttä, ja eroa pyritään hyvittelemään lapselle. Vanhemman käyttäytymisen selkeä muutos voi ihmetyttää lasta, kuten oli käynyt yhdelle vastanneista.
 Isää alkoi yhtäkkiä kiinnostaa miltei kaikki, mistä olin silloin kiinnostunut. Hän hankki minulle muun muassa pelikonsolin sekä pianon ja teimme pikamatkoja suurempiin lähikaupunkeihin ostoksille. Nainen, 27.
 Jussin, 29, äiti ei tukenut konkurssin partaalla olevaa poikaansa
 "Äidistä tuli eron jälkeen hyvin tarkka meidän lasten raha-asioista. Isä jätti hänelle velkaa eron jälkeen.
 Kun puhumme rahasta, äidistä tulee ilkeä, jos en toimi hänen haluamallaan tavalla. Ne ovat aika raskaita tilanteita ja menevät yleensä tappeluksi.
 Hän ei ole koskaan lainannut minulle rahaa, koska ei usko saavansa rahojaan koskaan takaisin. Jos nuorena pyysin rahaa esimerkiksi harrastamiseen, äiti käski pyytämään rahaa isältäni, vaikka tiesi, ettei hänellä sitä ole.
 Minulla oli vajaan kolmen vuoden ajan oma yritys, mutta ajauduin maksukyvyttömäksi. Meni pitkään ennen kuin kerroin äidille tilanteesta. Kun lopulta kerroin, hänen ensimmäisen kommenttinsa oli: “voi vittu, osasin odottaa tätä”.
 Konkurssi oli minulle vaikea paikka ja meni pitkään etten nukkunut kunnolla ja stressasin. Ei se mukavalta tuntunut, kun oli muutenkin huono olla eikä äitini yrittänyt auttaa vaan ilkeili.
 En tiedä tarkkaan, mistä äidin käytös johtuu. Äiti haukkuu koko isän puolen sukua ja näkee varmaan minut osana sitä.
 Minulla oli kauan huono itsetunto. Pitkään esitin olevani paljon enemmän kuin olen ja tein asioita, jotta minusta pidettäisiin. Pitkästi yli kaksikymppisenä vasta ymmärsin, että olen hyvä tällaisena kuin olen."
 Eron jälkeen äitini alkoi kritisoida minua.  Mies, 35.
 Pari- ja perheterapeutti Eija Airaksinen on todistanut työssään usein sen, kuinka raha-asiat hiertävät erotilanteissa. Rahasta voi tulla vanhempien vallankäytön väline, jolla kostetaan ex-puolisolle. Ikävimmissä tapauksissa lapsi joutuu tilanteissa pelinappulaksi, kun vanhemmat aina käskevät pyytää rahaa toiselta vanhemmalta tai laittavat lapsen viestinviejäksi.
 Airaksinen on huomannut, että usein erotilanteessa vanhemmat eivät pysty toimimaan yhtä asiallisesti kuin ehkä normaalisti. Erokriisien aikana vanhemmat riitelevät sekä toistensa että lastensa kanssa hyvin pienistäkin asioista.
 Petra, 47, menetti vanhempien erossa isänsä ja lapset isoisänsä
 "Huono isäsuhde on ollut minulle raskas taakka vuosikymmeniä, mutta erityisesti harmittaa, kun omilla lapsilla ei ole isoisää.
 Haluaisin, että isä olisi aidosti ja spontaanisti kiinnostunut lapsistani, eikä minun tarvitsisi kerjätä hänen huomiotaan. En halua pakottaa häntä olemaan isoisä lapsilleni.
 Tuntuu pahalta, kun minun lasteni sijaan isäni hemmottelee ja leikittää uuden vaimonsa tyttären lapsia. Niin sanotut oikeat lapsenlapset ovat ihan ilman isoisää.
 Vanhempani erosivat vuonna 1994, olin silloin parikymppinen. Jäin tilanteeseen, jolloin kumpikin vanhempi tuli vuorotellen puhumaan minulle pahaa toisesta. Jouduin sovittelijan asemaan. Jossain vaiheessa isä alkoi syyttämään, että olen puhunut äidin ympäri eroamaan hänestä. Eihän se tietenkään niin ollut, en halunnut vanhempieni eroavan.
 Haluaisin isän ymmärtävän, etten ole syyllinen hänen avioeroonsa. Olen minä, enkä äitini.
 Kun vanhemmat erosivat, isä muutti ulkomaille asumaan ja aloitti siellä puhtaalta pöydältä. Siinä rytäkässä hän unohti myös meidät kolme lastaan. Hän ei pitänyt meihin minkäänlaista yhteyttä pitkään aikaan sen jälkeen.
 Nykyään törmäämme lähinnä vain sukujuhlissa. Hän saattaa kysyä, mitä minulle kuuluu ja jos kerron, niin hän kommentoi, että olet aivan kuin äitisi. Se on vähän sellaista naljailua. Hän ei selvästikään ole vieläkään päässyt erosta yli."
 Edelleen hän puhuu minulle isäni huonoista puolista, vaikka tämä kuoli jo 15 vuotta sitten.  Mies, 54.
 Petran lisäksi useampi Ylelle tarinansa jakaneista koki, että toinen vanhempi oli hävinnyt tyystin heidän elämästään eron jälkeen.
 Ajan myötä isä löysi uuden puolison, uuden perheen ja ylipäätäänkin vain uuden hienon elämän, johon me vanhemmat lapset emme mahtuneet. Toki vierailuja oli, mutta läheisyyttä tai mielenkiintoa ei paljoa riittänyt meille. Nainen, 36.
 Erossa perhe-elämämme hajosi pirstaleiksi ja henkisellä tasolla menetin kummankin vanhempani. Vanhempien tilalle tuli kaksi omaan elämäänsä panostavaa itsekeskeistä valittajaa. Nainen, 61.
 Olin nuorempana oikea isin tyttö. Muutama vuosi eron jälkeen isäni suhtautuminen muuttui. Hän ei kutsunut minua häihinsä eikä myöskään kertonut menneensä naimisiin ennen kuin häiden jälkeen. Hän alkoi priorisoida uutta vaimoaan, ja kieltäytyi tapaamasta ellen samalla suostuisi tapaamaan vaimoa. Nainen, 22.
 Väestöliiton asiantuntija Anita Novitskyn mukaan kärjistynyt suhde vanhempaan voi vaikuttaa koko perheeseen ja lähipiiriin. Esimerkiksi sukujuhlien järjestäminen vaikeutuu, jos kaikki eivät tule toimeen keskenään ja perinnönjaossa voi syntyä riitatilanteita.
 Eija Airaksinen kertoo, että joskus eron jälkeen vanhemmat kokevat yhteydenpidon erityisesti isompien lasten kanssa haastavaksi. Jos vanhempi ei pidä yhteyttä, läsnäolo lapsen elämässä hiipuu tai pahimmillaan se häviää kokonaan.
 Airaksisen mukaan suhteen heikentymisen taustalla voi olla esimerkiksi se, että vanhempi keskittyy liian vahvasti eronjälkeiseen elämäänsä, eikä osaa tai halua ottaa edellisessä suhteessa syntyneitä lapsia huomioon.
 Tällaiset tilanteet ovat lapselle isoja menetyksiä. Lapset saattavat herkästi luulla välien hiipumisen johtuvat heistä itsestään. Hän sanoo, että vanhempien on yleensäkin tärkeää muistuttaa lapsille, että ero ei johdu heistä.
 "En usko, että äiti tarkoitti pahaa"
 Yksi vastaajista kertoo äitinsä sanoneen, että kaikki äidin vihaamat piirteet hänessä tulivat isän suvun puolelta.
 Aina kun olimme eri mieltä jostain, tämä valttikortti otettiin esille. Nainen, 35.
 Toinen kirjoittaa:  Ennen eroa äitini oli aina hyvin auttavainen ja ymmärtäväinen. Eron jälkeen äitini alkoi kritisoida minua ja totesi usein vaimolleni, että muistutan isääni. Vanhempani erosivat, koska isälläni oli sivusuhde. Mies, 35.
 Saman olivat kokeneet monet Ylen verkkosivuille kokemuksensa jakaneet.
 Väestöliiton asiantuntija Anita Novitskyn mukaan yksi syy sille, että vanhemman käytös lastaan kohtaan muuttuu eron jälkeen voi olla se, että vanhemman silmissä lapsi edustaa ex-kumppanin näkemyksiä tai sukua
 Novitskyltä heruu myös ymmärrystä eronneiden aikuisten tunteille.
 Kun vanhempi on vielä erokriisin keskellä, usein kaikki muistutukset ikävistä asioista nostavat vahvan tunnereaktion pintaa. Myöhemmin vanhemman voi olla vaikea ymmärtää, kuinka vahingollista oma käytös on lapselle ollut.
 Hänen mukaansa ongelmatilanteet olisi hyvä selvittää puhumalla avoimesti, usein vilpitön anteeksipyyntö on iso askel eteenpäin. Ylen kyselylomakkeeseen vastanneista osa olikin ottanut ongelmat puheeksi. Muun muassa yksi henkilö kertoo, ettei puhuminen kuitenkaan tuottanut tulosta.
 Olen yrittänyt puhua, mutta äitini ei suostu näkemään kuin oman näkökulmansa. Edelleen hän puhuu minulle isäni huonoista puolista, vaikka tämä kuoli jo 15 vuotta sitten. Mies, 54.
 Eräs vastaaja kertoo, että lapsuuden tapahtumien käsitteleminen terapiassa on auttanut asioiden esille tuomista, mutta puhuminen on vaikeuttanut suhdetta äidin kanssa.
 Ennen hautasin näitä tunteita ja riitoja. Viime aikoina olen alkanut puhumaan asioista äitini kanssa ja tämä on johtanut entistä laajempiin riitoihin ja useisiin välirikkoihin. Nainen, 27.
 Osa vastaajista on myös yrittänyt asettua vanhempansa kenkiin ja ymmärtää heidän käytöstään vaikeassa tilanteessa.
 Aion ottaa asian puheeksi. En usko, että äiti tarkoitti pahaa. Eron lisäksi oli stressiä rahasta, kun meitä oli kaksi tytärtä. Ehkä hän ei vain ajatellut. Nainen, 36.
 Onko vanhempasi alkanut kohdella sinua eri tavalla eronsa jälkeen? Keskustelu on auki kello 22:een saakka!

Äiti haukkui Minnaa läskiksi ja vähätteli tämän mielenterveysongelmia – vanhemman katkeruus ex-puolisoa kohtaan voi kohdistua eron jälkeen lapseen


Summary: Suomen yleisin kadunnimi ei olekaan Kirkkokatu, vaikka moni kaupunkilainen helposti niin luulisi.

Teiden, katujen, lentokenttien ja urheilualueiden rakentaminen

Äkkiseltään voisi olettaa, että Koulukatu ja Kirkkokatu ovat Suomen yleisimmät teiden nimet. Näin ei todellakaan ole, sillä Koulukatu on yleisyydessään vasta sijalla 111 ja Kirkkokatu sijalla 171.
 Ylivoimaisesti yleisin on Rantatie. Niitä on Suomessa 226. Toiseksi eniten on Kirkkoteitä, joita on 180.
 Suomessa on 311 kuntaa, joten useammassa kuin joka toisessa kunnassa on Rantatie tai Kirkkotie.
 Aivan tämän jutun lopussa on lista, jossa on 316 Suomen yleisintä tien tai kadunnimeä, mutta 10 yleisintä ovat: Rantatie, Kirkkotie, Koulutie, Teollisuustie, Rinnetie, Myllytie, Kuusitie, Mäntytie, Välitie ja Rantalantie.
 – Rantatien suosio ilmentää, että Suomessa on paljon vesistöjä, kertoo nimistönhuoltaja  Tiina Manni-Lindqvist  Kotimaisten kielten keskuksesta.
 Rantatie on myös Lappeenrannan Joutsenossa. Kalle Purhonen / Yle
 Yleisyydessään entistä korkeammalle uusimmassa yleisyyslistassa nousee Teollisuustie, joka  vuonna 2010 oli  vasta sijalla kahdeksan ja nyt se on neljäs.
 – Sen täytyy liittyä uusiin teollisuusalueisiin, joita on tullut ja niihin tie tehty, pohtii Manni-Lindqvist.
 Tie-loppuiset kärjessä
 Suomessa katujen ja teiden nimistä päättää kunta. Jotta sekaannuksilta vältytään ja hälytysajoneuvot pääsevät varmasti oikeaan osoitteeseen, täytyy jokaisella kunnan väylällä olla eri nimi.
 Katujen nimet voivat olla hyvinkin vanhoja ja kantavat omalla tavallaan mukanaan alueen menneisyyttä. Esimerkiksi Turussa on kaduilla ollut  nimiä jo 1300-luvulla .
 Toisaalta uusia nimiä pitää kehittää, kun kuntaan tulee uusia asuin- tai teollisuusalueita. Myös kuntaliitosten takia katujen ja teitten nimiä on pitänyt muuttaa, jotta sama osoite ei olisi kunnassa kahdessa eri paikassa.
 Koulukatu vie yleensä koululle, tai on ainakin joskun vienyt.  Kalle Purhonen / Yle
 Maanmittauslaitos teki Ylen pyynnöstä tietokoneajon Suomen osoitekarttaan. Kun lasketaan yhteen sekä suomen-, ruotsin- että saamenkieliset osoitteet, selviää, että Suomessa on teille, kaduille, kujille, raiteille ja muille yhteensä 139 403 erilaista nimeä.
 Listan kärkipäässä on pääasiassa teitä. Sadan yleisimmän nimen joukosta 95 on tie-loppuisia. Niiden lisäksi sadan listalla ovat Koivukuja, Mäntykuja, Rinnekuja, Mäkikuja sekä Rantapolku, mutta ei yhtään katu-loppuista.
 Tielle tai kadulle osuva nimi
 Kotimaisten kielten keskus  sekä  Kuntaliitto  ovat antaneet suositukset siitä, miten uusia teitä pitäisi nimetä. Nimistönhuoltaja Tiina Manni-Lindqvistin mukaan tärkeintä on paikantavuus.
 – Se tarkoittaa sitä, että tien nimessä näkyy se paikka, minne tie vie, kertoo Manni-Lindqvist.
 Tällaisia ovat esimerkiksi koululle vievä Koulutie, Anttola-nimiselle tilalle vievä Anttolantie tai lentokentälle vievä Lentokentäntie.
 Lappeenrannassa sijaitseva Standertskjöldinkatu tuottaa monelle kirjoittajalle ja lausujalle harmaita hiuksia.  Kalle Purhonen / Yle
 Uusien nimien keksiminen tulee usein ajankohtaiseksi, kun kuntaan kaavoitetaan uusi asuinalue. Silloin nimistönhuoltaja Tiina Manni-Lindqvist suosittelee käytettäväksi hyväksi kyseisen alueen perinteisiä paikannimiä tai ominaispiirteitä. Perinteiset paikannimet löytyvät peruskartasta tai haastattelemalla paikallisia asukkaita.
 – Silloin teiden ja katujen nimet tuntuvat ihmisistä kotoisilta, perustelee Tiina Manni-Lindqvist.
 Esimerkiksi Lappeenrannan Sammonlahdessa Hopeamäenraitti on saanut nimensä Hopeamäki-nimisestä tilasta ja Kettukivenkatu alueella olleesta Kettukivi-nimisestä louhikosta.
 Jos perinteisiä paikannimiä ei löydy tai ne on jo käytetty, on yksi yleinen tapa nimetä tiet jonkin tietyn teeman, esimerkiksi kalojen tai kasvien mukaan. Imatran Sienimäellä ovat muun muassa Rouskunkatu, Leppäsienenkuja ja Korvasienenkatu.
 – Esimerkiksi jos alueella on ollut mylly, voi se antaa inspiraation erilaisille myllyyn liittyville nimille, sanoo nimistönhuoltaja Tiina Manni-Lindqvist.
 Helppo käyttää
 Kotimaisten kielten keskuksen nimistönhuoltaja Tiina Manni-Lindqvistin mielestä uuden kadun tai tien nimi pitäisi olla sellainen, että sitä on mahdollisimman helppo käyttää. Se ei saa olla liian pitkä ja se pitäisi olla helppo kirjoittaa.
 – Ongelmallisia ovat esimerkiksi henkilön etu- ja sukunimen sisältävät nimet, kuten Aleksi Kiven katu. Niiden kirjoittaminen tuottaa hankaluuksia.
 Manni-Lindqvist kertoo, että elävien henkilöiden mukaan ei kaduille nimiä pitäisi antaa. Poikkeuksina tässä esimerkiksi Helsingissä ovat olleet ainoastaan presidentit.
 Kunnan alueella olevien katujen nimistä päättää kunta. Isoimmissa kaupungeissa on erityinen nimilautakunta, joka pohtii uusien katujen tai teiden nimiä. Pienemmissä kunnissa asia hoidetaan virkamiestasolla.
 316 yleisintä
 Seuraavassa listassa on 316 Suomen yleisintä kadun tai tien nimeä. Järjestys perustuu Maanmittauslaitoksen 22.10.2019 Suomen kartta-aineistosta tekemään hakuun.
 Ensimmäinen numero kertoo yleisyysjärjestyksen. Suluissa oleva numero kertoo, miten monta samannimistä tietä tai katua Suomessa on.
 1. Rantatie (226)
 2. Kirkkotie (180)
 3. Koulutie (177)
 4. Teollisuustie (158)
 Rinnetie (158)
 6. Myllytie (152)
 7. Kuusitie (150)
 8. Mäntytie (148)
 9. Välitie (146)
 10. Rantalantie (142)
 11. Mäkitie (140)
 Koivukuja (140)
 13. Peltotie (136)
 Niemeläntie (136)
 15. Niementie (132)
 16. Mäkeläntie (131)
 17. Pajatie (128)
 18. Vanhatie (127)
 Koivutie (127)
 20. Riihitie (123)
 21. Koivulantie (120)
 22. Pappilantie (119)
 23. Heikkiläntie (118)
 24. Aholantie (116)
 25. Sepäntie (114)
 26. Jokelantie (111)
 27. Peltolantie (110)
 28. Kuuselantie (107)
 29. Opintie (105)
 30. Harjutie (102)
 Oikotie (102)
 32. Hakatie (101)
 33. Kalliotie (100)
 Rauhalantie (100)
 Taipaleentie (100)
 36. Ojalantie (99)
 37. Puistotie (98)
 Kangastie (98)
 39. Rajatie (97)
 Katajatie (97)
 Harjuntie (97)
 Pihlajatie (97)
 43. Anttilantie (96)
 44. Niittytie (95)
 Honkatie (95)
 Kiviniementie (95)
 Asematie (95)
 Koivistontie (95)
 49. Koskelantie (94)
 Pajutie (94)
 51. Hakalantie (93)
 52. Koivuniementie (91)
 Urheilutie (91)
 Rajalantie (91)
 55. Mäntyläntie (89)
 Rantakuja (89)
 57. Kivimäentie (88)
 58. Seppäläntie (87)
 Metsolantie (87)
 Korpelantie (87)
 61. Myllymäentie (86)
 62. Mattilantie (85)
 63. Jokitie (83)
 Kanervatie (83)
 Alatie (83)
 Keskustie (83)
 67. Lehtolantie (82)
 68. Metsätie (81)
 Harjulantie (81)
 Haapatie (81)
 71. Mikkolantie (79)
 72. Leppätie (78)
 Haapaniementie (78)
 Kiveläntie (78)
 75. Salmelantie (77)
 Yhdystie (77)
 Mäntykuja (77)
 Järvenpääntie (77)
 79. Peräläntie (76)
 Uutelantie (76)
 Toivolantie (76)
 Koivumäentie (76)
 83. Mäntyniementie (75)
 Koulukuja (75)
 85. Yrittäjäntie (74)
 Rinnekuja (74)
 Mäkikuja (74)
 Korventie (74)
 89. Mäntymäentie (73)
 Kotirannantie (73)
 91. Koivurannantie (72)
 Jussilantie (72)
 Kivirannantie (72)
 94. Järveläntie (71)
 Purotie (71)
 Saarentie (71)
 97. Syrjäläntie (70)
 Rantapolku (70)
 99. Männistöntie (68)
 Kauppatie (68)
 Palomäentie (68)
 102. Kivitie (67)
 Onnelantie (67)
 Saarelantie (67)
 105. Huvilatie (66)
 Lepolantie (66)
 Jokirannantie (66)
 Kuusikuja (66)
 109. Poikkitie (65)
 Peltokuja (65)
 111. Lehtimäentie (64)
 Kuusistontie (64)
 Kalliokuja (64)
 Koulukatu (64)
 Talvitie (64)
 Kiertotie (64)
 117. Paavolantie (63)
 Lehtotie (63)
 Kumpulantie (63)
 120. Mustikkatie (62)
 Ratatie (62)
 Sahatie (62)
 123. Leppäkuja (61)
 Lahdentie (61)
 Sahantie (61)
 Kartanontie (61)
 Kallioniementie (61)
 Takalantie (61)
 Koskitie (61)
 130. Lähdetie (60)
 Välikuja (60)
 Kankaantie (60)
 133. Matintie (59)
 Järvitie (59)
 135. Honkalantie (58)
 Myllykuja (58)
 Tapiolantie (58)
 Kulmalantie (58)
 Purolantie (58)
 Alhontie (58)
 Jokiniementie (58)
 142. Haapalantie (57)
 Mäenpääntie (57)
 Kotikuja (57)
 Salmentie (57)
 Vuorelantie (57)
 Lammintie (57)
 Käpytie (57)
 Laurilantie (57)
 150. Antintie (56)
 Haapakuja (56)
 Katajakuja (56)
 Metsäpirtintie (56)
 Kantolantie (56)
 Riihikuja (56)
 156. Kotipolku (55)
 Lampitie (55)
 Hietalantie (55)
 Päivärinteentie (55)
 Kumputie (55)
 Torikatu (55)
 Petäjätie (55)
 Peltoniementie (55)
 Laurintie (55)
 165. Tervahaudantie (54)
 Notkotie (54)
 Puolukkatie (54)
 Pitkäjärventie (54)
 Kallentie (54)
 Saarijärventie (54)
 171. Laiduntie (53)
 Suotie (53)
 Kaivotie (53)
 Kirkkokatu (53)
 Mustalahdentie (53)
 Honkaniementie (53)
 Ahontie (53)
 Kivijärventie (53)
 Torpantie (53)
 Rannantie (53)
 Eskolantie (53)
 182. Ketolantie (52)
 Linjatie (52)
 Museotie (52)
 Pajulantie (52)
 Jussintie (52)
 Tuomitie (52)
 Koskentie (52)
 189. Kalliomäentie (51)
 Pitkäniementie (51)
 Salontie (51)
 Rajamäentie (51)
 Mestarintie (51)
 Havutie (51)
 Haavistontie (51)
 Arolantie (51)
 Suvitie (51)
 Valkamantie (51)
 Katajamäentie (51)
 Väinöläntie (51)
 Hallitie (51)
 Joensuuntie (51)
 203. Särkijärventie (50)
 Penttiläntie (50)
 Kaarnatie (50)
 Kauppilantie (50)
 Tehtaantie (50)
 Kesärannantie (50)
 209. Mikontie (49)
 Toivontie (49)
 Metsäpolku (49)
 Mökkitie (49)
 Kaaritie (49)
 Niittykuja (49)
 Ahotie (49)
 Sepänkuja (49)
 Puutarhatie (49)
 Lehtokuja (49)
 Kalliontie (49)
 220. Korpitie (48)
 Männiköntie (48)
 Kotitie (48)
 Tyyneläntie (48)
 Kulmatie (48)
 Lepistöntie (48)
 Marttilantie (48)
 Metsärannantie (48)
 Nikkarintie (48)
 229. Lukkarintie (47)
 Vainiontie (47)
 Tervaniementie (47)
 Jukolantie (47)
 Niittypolku (47)
 Heikintie (47)
 Ollilantie (47)
 Tammitie (47)
 Kylätie (47)
 Lähteentie (47)
 Savelantie (47)
 Satamatie (47)
 241. Käpykuja (46)
 Välimäentie (46)
 Jaakkolantie (46)
 Jäkälätie (46)
 Kauppakatu (46)
 Puusepäntie (46)
 Lahtelantie (46)
 248. Kaartotie (45)
 Koulupolku (45)
 Puhdistamontie (45)
 Niinimäentie (45)
 Uimarannantie (45)
 Rinnepolku (45)
 Kauppakuja (45)
 Puistokuja (45)
 Hietaniementie (45)
 257. Pohjolantie (44)
 Suvirannantie (44)
 Kivistöntie (44)
 Koivikontie (44)
 Erkkiläntie (44)
 Lehtoniementie (44)
 Paloniementie (44)
 Pekkalantie (44)
 Murrontie (44)
 Keskitie (44)
 Lehmustie (44)
 Kaunistontie (44)
 Kotaniementie (44)
 Hakakuja (44)
 271. Oikopolku (43)
 Kiviharjuntie (43)
 Eerontie (43)
 Pajukuja (43)
 Laaksotie (43)
 Pistotie (43)
 Kanervakuja (43)
 Autiontie (43)
 Hautalantie (43)
 Syvälahdentie (43)
 Asemakatu (43)
 Ratakatu (43)
 283. Pellonpääntie (42)
 Päivöläntie (42)
 Tapiontie (42)
 Ylätie (42)
 Ampumaradantie (42)
 Nurmelantie (42)
 Myllärintie (42)
 Hevoshaantie (42)
 Puistolantie (42)
 292. Tuomelantie (41)
 Lukkarinkuja (41)
 Kaskitie (41)
 Koivikkotie (41)
 Kalliolantie (41)
 Asemantie (41)
 Palokankaantie (41)
 Myllypurontie (41)
 Mustaniementie (41)
 301. Moisiontie (40)
 Välikatu (40)
 Antinkuja (40)
 Harjukuja (40)
 Kalliorannantie (40)
 Ahjotie (40)
 Miilutie (40)
 Kurjentie (40)
 Vesalantie (40)
 Keskuskatu (40)
 Kelotie (40)
 Kotimäentie (40)
 Kujalantie (40)
 Pihlajakuja (40)
 Suutarintie (40)
 Kankaanpääntie (40)
 Jos haluat tietää, missä nämä kadut sijaitsevat tai listalta puuttu oma kotikatusi tai -tiesi, vieraile Maanmittauslaitoksen  Kansalaisen karttapaikka -sivustolla . Sieltä voit myös vaikka itse laskea, miten monta Perunakatua Suomessa on.

Tässä ovat Suomen yleisimmät katujen ja teiden  nimet – yksi nimi kasvattaa suosiotaan


Summary: Pitkään ainoana haastajana ollut Fenniarail on yltänyt vajaan parin prosentin osuuteen markkinoista.

Rahtiliikenne rautateillä aukesi kilpailulle Suomessa jo vuonna 2007, mutta haastajia hallitsevalle VR:lle on ilmaantunut kiskoille niukasti.
 Nyt tilanne saattaa muuttua, kun Viron valtion omistama rautatieyritys Operail  kertoi hiljattain  investoivansa 50 miljoonaa euroa toiminnan aloittamiseen Suomessa.
 Operaililla on jo sopimuksia yritysten kanssa, mutta se ei vielä julkista niitä, tai tarkempia tietoja tulevasta kalustostaan. Mistä uusi toimija aikoo saada kuljetettavaa?
 – Tällaiselle massatavarakuljettajalle Suomessa on vahva perusteollisuus, jolla on voimakkaita tavaravirtoja Suomessa ja kansainvälisesti. Lisäksi tulossa on uusia investointeja. Uskon, että näistä saadaan lisää kuljetettavaa, sanoo Operail Finlandin toimitusjohtaja  Ilkka Seppänen .
 – Ei pidä unohtaa myöskään Suomen kautta kulkevaa kauttakulkuliikennettä, jossa on varmasti vielä hyödyntämätöntä potentiaalia, Seppänen jatkaa.
 Seppäsen mukaan Operail aikoo toimia koko rataverkolla Suomessa.
 Operail Finlandin toimituskohtaja Ilkka Seppänen uskoo, että rautateillä voitaisiin kuljettaa nykyistä enemmän tavaraa.  Marja Väänänen / Yle
 Nykyisen kilpailijan junat mahtuneet hyvin raiteille
 Tähän asti Fenniarail on ollut VR:n ainoa haastaja viidellä veturillaan ja muutamalla kymmenellä vaunulla.
 – Hoidamme jo nyt merkittäviä kuljetuksia. Pitkällä aikavälillä haemme 10 prosentin markkinaosuutta Suomen rahtiliikenteestä, kertoo Fenniarailin toimitusjohtaja  Juha Hakavuori .
 Hakavuoren mukaan heidän junansa ovat mahtuneet hyvin Suomen rataverkolle. Kaluston saaminen on kuitenkin hidasta ja vaatii paljon rahaa.
 – Kun tuomme uuden veturin tai vaunukalustoa Suomeen, se pitää hyväksyttää ensin Euroopassa ja sitten täällä. Hyväksyntäprosessit ovat pitkiä ja investoinnit suuria. Kaikki laitetoimittajat eivät ole edes kiinnostuneita toimittamaan kalustoa Suomen pienille markkinoille, Hakavuori sanoo.
 Tavaraliikenne rautateillä on viime vuosina kasvanut, mutta reilun vuosikymmenen takaisista lukemista on tultu hieman alaspäin.
 Rautateillä kulki viime vuonna 28 prosenttia tavaraliikenteestä, mikä on korkea luku moneen muuhun Euroopan maahan verrattuna. Silti ratojen käyttöaste on Suomessa moneen maahan verrattuna alhainen.
 Seppo Suvela / Yle. Grafiikkaan on julkaisun jälkeen lisätty sana puuttunut sana tuhatta.
 Miksi kilpailua on tullut tähän mennessä niukasti?
 Yksi syy saattaa olla markkinoilletulon korkea kynnys, arvioi johtaja  Valtteri Virtanen  Kilpailu- ja kuluttajavirastosta. Kynnyksen taustalla on muun muassa muusta Euroopasta poikkeava raideleveys ja VR:n vahva asema.
 KKV on selvittänyt VR:n markkina-asemaa viimeksi  Venäjän rautatierahtikuljetuksissa .
 – Meillä on ollut useita tutkintoja, kun jollakin taholla on ollut epäilyjä VR:n syyllistymisestä määräävän markkina-asemansa väärinkäyttöön. Yhdessäkään tutkinnassa ei kuitenkaan ole löytynyt näyttöä määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä, Virtanen toteaa.
 Tavaraliikenteen kilpailija Fenniarail liikennöi viidellä veturilla eri puolilla Suomea.  Jari Tanskanen / Yle
 – On tärkeää, että meillä on toimiva rahtiliikennemarkkina, sillä sen toimivuus vaikuttaa suoraan teollisuuden rahtikustannuksiin, Virtanen sanoo.
 Kauppakamari: Kilpailu voisi alentaa kustannuksia
 Kilpailun vaisuun etenemiseen on kiinnitetty huomiota Keskuskauppakamarissa. Keskuskauppakamarin johtava liikenne- ja elinkeinopoliittinen asiantuntija  Päivi Wood  toivoo, että kilpailu lähtisi aidosti käyntiin.
 – Jos kilpailua saataisiin auki, yritysten kuljetustarpeita pystyttäisiin palvelemaan paljon paremmin. Kustannukset todennäköisesti alenisivat ja yrityksille tulisi enemmän vaihtoehtoja kuljetuksiin, Wood toteaa.
 VR:n asema vahva VR:n markkinaosuudes on ollut 98,5 prosenttia tavaraliikenteen tonnikilometreistä, mainitaan Liikenne- ja viestintäministeriön tilaamassa  selvityksessä . Viime vuonna julkaistuun selvitykseen haastatellut ennakoivat, että kilpailun avaaminen voisi laskea tavaraliikenteen kuljetushintoja 5–30 prosenttia. Tämä olisi selvityksen mukaan linjassa asiasta aiemmin tehtyjen selvitysten ja kansainvälisten kokemusten kanssa. Suuret kuljetusasiakkaat kokivat VR Transpointin palvelutason pääsääntöisesti hyväksi. Keskisuuret ja pienet kuljetusasiakkaat näkivät palvelutasossa ja tilausprosesseissa enemmän puutteita, raportissa todetaan.
 Wood pitää yritysten kannalta huonona, ettei todellista kilpailua ole vielä syntynyt.
 – Pitää huomioida, että meillä on kovat päästövähennystavoitteet. Niihin pystyttäisiin todennäköisesti vastaamaan paremmin, jos saataisiin kuljetuksia enemmän rautateille, Wood katsoo.
 Edellinen hallitus suunnitteli kalustoyhtiötä, nykyinen torppasi
 Aiempi hallitus olisi edistänyt kilpailua kalustoyhtiöllä. Siitä toimijat olisivat voineet vuokrata vaunuja ja vetureita, jolloin suurelle alkuinvestoinnille ei olisi ollut tarvetta.
 Toisaalta kalusto olisi yhtiöön ainakin aluksi siirretty VR:ltä. VR on katsonut, että esimerkiksi sen veturit ovat jo nyt tehokkaasti käytössä matkustaja- ja tavaraliikenteessä.
 Nykyinen hallitus on kuopannut kalustoyhtiöajatukset.
 Tavaraliikennettä kulkee sellaisillakin osuuksilla, joilta matkustajajunat puuttuvat. Kuva Heinolasta Jyrängön ratasillalta.  Sini Ojanperä / Yle
 – Me toivoimme, että suunniteltu kalustoyhtiö olisi palvellut henkilö- ja tavaraliikennettä ja sitä kautta olisi saatu markkinaa enemmän auki, Wood sanoo.
 Fenniarail harmittelee politiikan poukkoilevuutta.
 – Edeltävä hallitus pohti pitkään vaihtoehtoa, jossa olevaa kalustoa siirrettäisiin kalustoyhtiöön. Mekin pitkään sitä odotimme. Kun nykyisen hallituksen aikana linjaus on kaadettu, olemme tehneet päätökset investoida omaan kalustoon, kertoo Fenniarailin Hakavuori.
 KKV:n Virtanen arvioi, että jonkinlainen kalustoyhtiö voisi mahdollistaa kilpailijoiden helpompaa tuloa markkinoille.
 – Se kuitenkin edellyttäisi huolellista valmistelua ja vaikutusarvioita. Käytännössä kysymys on vaikea ja monitahoinen, Virtanen muotoilee.
 Lue myös:
 Outokumpu haluaa siirtää miljoonien tonnien malmikuljetukset kumipyöriltä kiskoille – päästöt voidaan jopa nollata, mutta rataväli tarvitsee sähköt
 Raiteet halkovat Heinolaa, mutta niitä pitkin ei pääse mihinkään – pikkukaupunkeihin visioidaan junayhteyksiä ja ratikkalinjoja
 Tällaisia uusia dieselvetureita VR tilaa 60 kappaletta – hinta noin 200 miljoonaa euroa
 VR:n kilpailija veti ensimmäiset tavaravaunut Venäjän rajalta tehtaalle - Fenniarail tuo koivukuitua UPM:lle

Miksi juuri kukaan ei haasta VR:ää tavaraliikenteessä, vaikka kilpailu avautui jo 2007? Nyt virolaisyritys voi muuttaa tilanteen


Summary: Isis haluaa tehdä al-Baghdadista marttyyrin, Maanpuoluskorkeakoulun Antti Paronen arvioi.

Maanpuolustuskorkeakoulun dosentti  Antti Paronen  arvioi Ylen haastattelussa, että  mikäli tiedot Isis-johtaja   Abu Bakr al-Baghdadin  kuolemasta osoittautuvat oikeaksi, tulee se aiheuttamaan kostoiskuja.
 Hän arvioi myös, että Isis tulee käyttämään al-Baghdadin surmaa propagandassaan ja tekemään hänestä marttyyrin.
 Amerikkalaismediat raportoivat aiemmin tänään, että Yhdysvallat on surmannut al-Baghdadin sotilasoperaatiossa Syyrian Idlibissä.
 Mikä merkitys al-Baghdadin kuolemalla on kansainvälisessä terrorisminvastaisessa taistelussa?
 Antti Paronen: Jos katsotaan tätä Isisin kannalta, niin tällä ei välttämättä ole valtavaa merkitystä organisaatiolle. Valta tai pikemminkin vastuut tuon organisaation sisällä on koordinoitu jo Mosulin taisteluiden jälkeen tavalla, joka mahdollistaa siirtymisen sissisotaan ja terrori-iskuihin.
 Toisaalta al-Baghdadin asema on ollut aika merkittävä nimenomaan juridisesti pätevänä islamilaisen maailman johtajana. Tämä juridinen pätevyys liittyy Isisin kannattajakuntaan ja siihen miten häntä tavataan katsoa.
 Isishän on käyttänyt propagandassaan hyvin paljon vaivaa siihen, että al-Baghdadin henkilö nähdään sellaisena, joka kykenee hallinnoimaan islamilaista yhteisöä. Isis myös korostaa, että al-Baghdadin sukujuuret johtavat hänet epäsuorasti vähintään profeetta Muhamediin.
 Mitä al-Baghdadin kuolema merkitsee Isisin verkostolle?
 Antti Paronen: Viestin kannalta on selkeästi arvioitavissa, että tätä yritetään kääntää tällaiseksi suuren johtajan marttyyrikuolemaksi. Näin aktivoidaan etäällä olevia terroristisia organisaatiota.
 Isis haluaa luonnollisesti korvata al-Baghdadin jollain pätevällä ja juridisesti oikeaoppisella henkilöllä siten, että sisäiset valtataistelut eivät astuisi niin suureen rooliin järjestön tälläkin hetkellä vaikeassa tilanteessa.
 Mitä tiedämme Isisin tämän hetken johtoportaasta? Mitä valtataisteluja siellä on käynnissä?
 Antti Paronen: Isisin korkein johto on uusiutunut viimeisten vuosien aikana voimakkaasti. Sen korkeinta johtoa on pidetty kuitenkin hyvin irakilaisena. Sinne ei ole päässyt muutamia yksilöitä lukuun ottamatta merkittäviä ulkomaalaisia toimijoita.
 Tällainen irakilaistamisprosessi on pysynyt käynnissä jo vuosia. Mikäli tällaisia ulkomaisia, esimerkiksi syyrialaisia johtajia yrittäisi soluttautua Isisin johtoon, niin silloin meillä voisi olla käsissämme edelleen Isisin sisäisiä vallantavoittelukiistoja. Samanlaisia nähtiin vuosina 2009–2010, jolloin al-Baghdadi itse nousi organisaation johtoon.
 Ovatko kostotoimet mahdollisia?
 Antti Paronen: Kostotoimia on odotettavissa nimenomaan Irakissa ja miksei ehkä Syyriassakin. Niitä pyritään tekemään läntisiä kohteita vastaan tai Isisin määrittelemiä viholliskohteita vastaan.
 Kansainvälisen terrorismin kannalta tässä eletään muutamia viikkoja tai kuukausia hieman korkeamman valmiustason aikaa.
 Nyt nähdään, miten Isisin propaganda pyrkii tätä mahdollista surmaa hyödyntämään ja aktivoimaan mahdollisesti etäällä olevaa kannattajakuntaa tällaisiin kostoiskuihin tai tällaisiin marttyyrioperaatioihin eli itsemurhaiskuihin maailmalla.
 Se miten tämä Isisin propagandassa käännetään, tulee hyvin voimakkaasti osoittamaan tulevien viikkojen ja kuukausien suunnan.
 Tuleeko tämä innottamaan uusia jäseniä liittymään Isisiin?
 Antti Paronen: Kyllä niin voi tapahtua. On mahdollista, että radikalisoitumisen kynnyksellä olevia ihmisiä tämä suurta media-arvoa saava tapahtuma saattaa töytäistä kohti iskun toteuttamista.
 Luonnollisesti läntiset turvallisuusviranomaiset Euroopassa ja Yhdysvalloissa tekevät kaikkensa, että tällaiset mahdolliset kostoiskut saadaan estettyä.
 Lue myös:
 Amerikkalaismediat: Yhdysvaltain armeija tappoi Isis-johtaja al-Baghdadin

Suomalaisasiantuntija: "Isis-johtajan surma tulee aiheuttamaan kostoiskuja"


Summary: Talven pakkasennätys tehtiin sunnuntaiaamuna Utsjoella. Etelä-Suomeen kelivaroitus tienpintojen jäätymisen takia.

Lähipäivinä pohjoisesta virtaa kylmää ilmaa koko maahan. Pakkanen yltää jo pääkaupunkiseudullekin, ainakin öisin.
 – Luvassa on yöpakkasia Etelä-Suomea myöten, ja päivisinkin lämpötilat jäävät pakkasen puolelle suurimmassa osassa maata. Ainoastaan ihan etelässä noustaan hieman plussan puolelle päivällä, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Matti Huutonen / Yle
 Saattaa olla, että Etelä-Suomessa tulee myös räntää. Maan eteläosiin onkin annettu kelivaroitus lumi- ja räntäsateiden sekä tienpintojen jäätymisen takia.
 – Sademäärät eivät ole suuria, mutta kun ne yhdistetään pakastumiseen, tien pinnat voivat olla liukkaita. Nyt täytyy etelässäkin olla valppaana liukkauden takia. Pohjoisessahan on talvikausi jo alkanut, Huutonen sanoo.
 Nyt on siis korkein aika vaihtaa autoon talvirenkaat kaikkialla Suomessa.
 Pakkanen paukkuu pohjoisessa
 Utsjoen Kevojärvellä oli sunnuntaina aamulla 23,4 astetta pakkasta. Se on tämän syyskauden kylmin lukema tähän mennessä.
 Matti Huutonen / Yle
 – Semmoisia parinkympin pakkasia on Pohjois-Suomeen odotettavissa lähipäivinäkin ja -öinä.
 Lämpötilat ovat nyt koko maassa hieman viileämmät kuin yleensä tähän aikaan vuodesta.
 – Mitä pohjoisempaan mennään, sitä isompi on poikkeama, Huutonen kertoo.

Koko maassa pakastuu – liukkaus vaanii autoilijoita varsinkin aamuisin


Summary: Presidentti Trumpin mukaan Yhdysvallat ei kärsinyt henkilöstötappioita operaatiossa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi sunnuntaina tiedotustilaisuudessa, että Isisin johtaja  Abu Bakr al-Baghdadi  on kuollut Yhdysvaltojen sotilasoperaatiossa Idlibissä Pohjois-Syyriassa.
 – Roisto, joka yritti kovasti pelotella toisia, vietti viimeiset hetkensä täydessä paniikissa peläten amerikkalaisia joukkoja, Trump sanoi.
 Trump kertoi, että al-Baghdadi räjäytti itsensä pommiliiveillä. Räjähdyksessä kuoli kolme al-Baghdadin lasta.
 – Hän kuoli kuin koira. Hän kuoli kuin pelkuri, presidentti sanoi.
 – Hän pääsi tunnelin päähän, kun koiramme jahtasivat häntä. Hän räjäytti liivinsä surmaten itsensä ja kolme lastaan. Hänen ruumiinsa silpoutui rähjähdyksessä. Tunneli romahti hänen päälleen.
 Trumpin mukaan amerikkalaiset saivat raivattua romahtaneen tunnelin. Sen jälkeen Yhdysvallat varmisti Isis-johtajan henkilöllisyyden DNA-testien avulla.
 Presidentti kertoi, että operaatiossa kuoli suuri joukko al-Baghdadin kumppaneita ja Isis-taistelijoita saatiin vangiksi.
 Erikoisjoukot saivat haltuunsa tietoja
 Presidentti sanoi, että Yhdysvallat ei kärsinyt henkilöstötappioita operaatiossa, mutta yksi Yhdysvaltojen sotilaskoira sai vammoja tunnelissa.
 Hänen mukaansa Yhdysvaltain erikoisjoukot olivat noin kaksi tuntia al-Baghdadin piilopaikassa ja saivat haltuunsa arkaluonteisia tietoja.
 Trump kiitti Venäjää, Syyriaa, Turkkia ja Irakia tuesta. Hän kertoi seuranneensa operaation etenemistä varapresidentti  Mike Pencen  ja muiden kanssa.
 Trump kuvasi al-Baghdadin kaatamista merkittävämmäksi uutiseksi kuin terroristijärjestö al-Qaidan johtajan  Osama bin Ladenin  tappamista vuonna 2011.
 Irakin asevoimat sanoi tiedotteessaan sunnuntaina, että maan tiedustelupalvelu paljasti al-Baghdadin piilopaikan ja ja toimitti tiedon Yhdysvalloille. Myös Syyriassa toimivat kurdijohtoiset SDF-joukot kertoivat osallistuneensa Isis-johtajan paikantamiseen.
 Lue lisää:
 Amerikkalaismediat: Yhdysvaltain armeija tappoi Isis-johtaja al-Baghdadin
 Suomalaisasiantuntija: "Isis-johtajan surma tulee aiheuttamaan kostoiskuja"

Trump vahvisti Isis-johtaja al-Baghdadin kuolleen Yhdysvaltojen sotilasoperaatiossa, räjäytti itsensä – "Hän kuoli kuin koira"


Juttukeikka pohjoisen nuorten etnonationalistien luokse oli minulle henkilökohtaisesti monella tavalla haastava. Miten mennä haastattelemaan ihmisiä, jotka lähtökohtaisesti ajattelevat, että minä itse en ole suomalainen? Vaikka olen suomalaisen äidin poika, kasvanut Tampereella, kannatan Tapparaa ja syön maailman parhaita tamperelaisia siipiä. Isän puolen geeniperimä tekee näiden ihmisten mielestä mahdottomaksi suomalaisuuteni.
 Olen etnonationalistien kanssa niin vahvasti eri mieltä suomalaisuuden määrittelystä kuin voi olla. Heidän näkemyksensä on täysin päinvastainen kuin omani ja ymmärrän tummaihoisena suomalaisena täysin, miksi se loukkaa ja satuttaa ihmisiä.
 Jutussa haastateltujen henkilöiden mielipiteet ovat saaneet nyt ja jo aiemmin laajaa ja tyrmistynyttä kritiikkiä osakseen. Näihin viitataan myös juttuun linkatuissa artikkeleissa. Kontekstointia olisi silti voinut varmasti vielä terävöittää, jotta etnonationalistinen ääriajattelu olisi paremmin asettunut mittakaavaan. Pitää myös muistaa, että laki kieltää etnisen syrjinnän. Sananvapaus ei ohita perustuslain takaamaa kansalaisten yhdenvertaisuutta.
 Tässä jutussa haastateltavien ihmisten mielipiteet eivät ole minun, Yle Perjantain tai Yleisradion mielipiteitä. Mutta mielestäni myös etnonationalistien ajatuksia on kyettävä kuulemaan, jos haluamme rakentaa parempaa yhteistä tulevaisuutta. Minulle itselleni oli parempi lähteä tapaamaan näitä ihmisiä ja saunomaan heidän kanssaan saunalautalla – sen sijaan että olisin jättänyt ymmärrykseni heistä ja heidän ajattelustaan lyhyiden twitter-kommenttien varaan. Meillä oli rakentavia ja hyviä keskusteluja ja ymmärrän paremmin heidän lähtökohtiaan. Olen niistä silti yhä, ja tulen olemaan, täysin eri mieltä.
 Lue myös :
 Venla ja Miska ovat nuoria äärioikeistolaisia ja rakastavaisia - he haluavat puhua avoimesti rodusta: “Olemme ydintä myöten suomalaisia”

Toimittajalta: "Ristiriitaisiakin mielipiteitä pitää voida kuulla, mutta ei niitä hyväksyä pidä”


Summary: Professori Juha Hakalan mukaan kasvatuksen ei pidä olla tuskailua, vaan toiveikkuutta. Teinille voi näyttää, että aikuisuutta kohti kannattaa kasvaa.

Nykyvanhempien pitäisi oivaltaa, että vähempikin riittää, sanoo kasvatustieteilijä  Juha Hakala.  Vanhemmilla on Hakalan mukaan liian usein tunne, että pitäisi venyä vaikka mihin tai kokea syyllisyyttä. Ei tarvitse.
 – Muistelepa omien vanhempiesi toimia. Kuinka monta kertaa oma isäsi oli Mannerheimin Lastensuojeluliiton My little pony -letityskurssilla kanssasi? Todennäköisesti ei kertaakaan, kärjistää Hakala.
 Hakala toivoo tuoreessa kirjassaan vanhempien olevan armollisia itselleen.
 – Olet elpymässä työntäyteisestä päivästä sohvalla katse harhaillen ja 3-vuotias kysyy, mitä mieltä olet piirustuksesta. Jos et juuri ole sydämelläsi mukana vastaamassa, vaan huitaiset, että ihan hyvältä näyttää, niin todennäköisesti kasvatuksesi ei ole mennyt pieleen.
 Auktoriteetista ei kuitenkaan pidä karsia, eikä lasta voi kasvattaa pelkästään rakastamalla.
 Ole optimisti
 Tulevia luokanopettajia kouluttaessaan Juha Hakala tuo esille sen, että työ olisi turhaa, jos ei jaksaisi säilyttää uskoaan hyvään ja jopa parempaan tulevaisuuteen. Optimismi kuuluu hänen mielestään kaikkeen kasvattamiseen.
 – Se ei saa olla parahdusten sävyttämää tuskailua, vaan hymyssä suin horisonttiin katsomista.
 Jokainen kasvattaja kohtaa Hakalan mukaan toki tilanteita, jolloin optimismin tolkuttaminen on turhaa. Silloinkin iso kuva kannattaa koettaa nähdä toivon sävyttämänä, kunnes tilanne paranee ja asiat näyttäytyvät oikeammassa mittakaavassa.
 Ole armollinen
 Kasvatuksella on tavoitteet ja ne vaativat toimenpiteitä. Silti vanhemman hyviin ominaisuuksiin kuuluu improvisointi ja luoviminen, koska tielle osuu varmasti ennakoimattomia kohtia.
 – Täytyy pystyä heittäytymään tilanteen ehdoille ja luottamaan siihen, että kaikki käy hyvin.
 Uusimmassa kirjassaan Hakala muistuttaa, että kun epätäydelliset ihmiset tekevät epätäydellisessä maailmassa hyvällä tarkoituksella silattuja tekoja, ei saa lannistua. Tuskin kukaan kasvatuksessa täydellisesti onnistuu.
 Armollisuutta hän perää myös sen ymmärtämiseksi, että kasvatukseen riittäävät tarpeeksi hyvät, tavalliset olosuhteet. Kaikkea aineellista hyvää ei tarvitse tavoitella.
 Ole auktoriteetti ja aikuinen
 Sen sijaan lisäarvoa ansaitsee aikuisuus. Sitä kasvattajan kannattaa Hakalan mielestä korostaa: pitää antaa esimerkiksi teinin nähdä, että aikuisuus on jotain, mitä kohti kannattaa kasvaa.
 Nyky-yhteiskunnassa aikuisuus ja erityisesti iäkkyys eivät vain ole kovin korkeassa kurssissa, ja tätä asetelmaa Hakala haluaisi muuttaa. Taustalla hän näkee idealistisen kuvan ikuisesta nuoruudesta ja siihen liittyy myös ajatus kaveruudella kasvattamisesta.
 – Voiko aikuinen olla lapselleen kaveri, jopa paras kaveri? Ei voi. Kavereita lapsi ja nuori saa muualta, mutta oman vanhemman rooli on jotain muuta.
 Hakala onkin tullut yhä vakuuttuneemmaksi siitä, että auktoriteetti kuuluu ehdottomasti kasvatukseen. Hän muistuttaa, ettei puhu autoritaarisuudesta, joka taas ei kasvatukseen kuulu. Sen sijaan siihen kuuluu lapsen tarve ja myös oikeus tietää, mikä on oikein ja kohtuullista ja missä on viimeinen peräseinä, jonka yli ei mennä.
 – Lämminhenkistä, määrätietoista jämeryyttä kuuluu kasvatukseen aina tietty osa.

"Monestiko oma isäsi oli kanssasi letityskurssilla?" – nykyvanhemmat taipuvat moneksi, ja professori perää heiltä armollisuutta itseään kohtaan


Hallituksen ilmastotavoitteet voidaan saavuttaa ilman, että tavallisen ihmisen arki muuttuu huonompaan suuntaan, sanoo pääministeri  Antti Rinne  (sd).
 Näin siitä huolimatta, että ilmaston lämpenemisen torjumiseen on hänen mukaansa etsittävä kaikki mahdolliset keinot. Taloustutkijoiden ehdottamaa  bensan ja dieselin rajoittamista myyntikiintiöillä  Rinne ei suoraan torjunut.
 – En henkilökohtaisesti sulje mitään vaihtoehtoa pois, ennen kuin se on tutkittu, mietitty ja pohdittu, että olisiko se hyvä väylä viedä eteenpäin asioita, Rinne sanoi  Pääministerin haastattelutunnilla Ylen Radio Suomessa  sunnuntaina.
 Yksi keino voisi hänen mukaansa olla ilmastoystävällisempi ruoka, johon jo hallitusohjelmassa viitataan. Kasvisten verotusta voisi Rinteen mukaan alentaa, mutta lihan verotusta ei.
 – Mun olisi pitänyt tämä silloin jo viime keväänä sanoa näin suoraan, kun nyt sanon, eli pistetään kasvikset pikkuisen halvemmiksi verotuksen kautta ja annetaan lihan olla entisellään. Sillä ohjataan, Rinne sanoi.
 Lue lisää aiheesta: Analyysi: Keskusta ja vihreät ruokasodassa – lihavero jakoi puolueita jo Ylen vaalikoneessa
 Rinteen muutaman kuukauden ikäisellä hallituksella on  kunnianhimoiset tavoitteet ilmastonmuutoksen torjunnassa , mutta sitä on moitittu konkreettisen keinojen puutteesta.
 Rinteen mukaan hiilineutraalius vuoteen 2035 mennessä saavutetaan liikenteen ja energiantuotannon päästöjä leikkaamalla. Prosessiteollisuuteen ei tarvitse hänen mukaansa puuttua lainkaan eikä maatalouteen tehdä suuria muutoksia.
 – Ne voidaan toteuttaa sellaisella politiikalla, jossa tavallisen ihmisen arki muuttuu kyllä, mutta ei muutu huonompaan suuntaan, Rinne sanoi.
 Samalla kun päätöksiä tehdään, voidaan tehdä korjaavia päätöksiä, jotka poistavat sosiaalista epäoikeudenmukaisuutta, Rinne sanoi.
 Rinne halusi rauhoitella keskustelua ilmastonmuutoksen torjunnan tuomista muutoksista. Hän sanoo olevansa luottavainen sen suhteen, että tavoitteet saavutetaan.
 – Tässä vedetään nyt vähän överiksi siellä ja täällä tätä keskustelua, synnytetään semmoisia pelkoja ja semmoista epävarmuutta tavallisten kansalaisten keskuuteen, että oma elämä on nyt tuhoutumassa tässä ilmastonmuutoksen torjunnassa saman tien.
 – Sitä keskustelua varoisin eri toimijoiden suhteen sen takia, että tässä ei tarvitse tehdä sellaisia asioita, jotka ihan tavallisen ihmisen arkea merkittävästi heikentäisi tai huonontaisi, Rinne sanoi.
 Lue lisää:
 Asiantuntijat budjettiesityksen ilmastosatsauksista: Tehokkain toimi jäi uupumaan, kun turpeen verotukea ei poistettu

Rinne: Kasvisten veroja alennettava, jotta lihan kulutus vähenee – keskustelu ilmastonmuutoksen torjunnasta "vedetty överiksi"


Summary: Viv Groskopin mielestä tuhannet self help -oppaat voi unohtaa. Parhaat elämänopit löytyvät Tolstoilta ja Tšehovilta.

Britti  Viv Groskop  oli parikymppinen, kun hän oli opiskelijavaihdossa Pietarissa. Hän rakastui tulenpalavasti ukrainalaiseen poikaan, joka soitti kitaraa rockbändissä.
 Ihastus oli niin suurta, että Groskop lähti bändin mukana kiertueelle Ukrainaan. Hän pääsi Mustanmeren rannalle, Odessaan ja moniin kiinnostaviin paikkoihin. Ainut ongelma oli, ettei rakkauden kohde osoittanut mitään intohimon merkkejä Groskopia kohtaan.
 – Näin taaksepäin katsottuna se oli surkuhupaisaa. Tein kaikkeni saadakseni hänet ihastumaan minuun, mutta hän vain ikään kuin sieti minua lähellään.
 Eräänä iltana Groskop oli Mustanmeren rannalla venäläisten ja ukrainalaisten ystäviensä kanssa. Myös ihastus oli paikalla. Groskop päätti: nyt tai ei koskaan.
 Humalapäissään hän sai loistavan idean kääntääkseen suuren rakkautensa pään. Kun muut tekivät lähtöä rannalta, Groskop ehdotti ihastukselleen rohkeasti yöllistä kuutamouintia. Hän riisui vaatteensa ja säntäsi mereen. Kun hän vilkaisi taakseen tarkistaakseen seurasiko poika, hän näki tämän loittonevan selän rantatöyräällä.
 – Se oli niin noloa. Jälkeenpäin kuulin hänen sanoneen, että britti on seonnut, nauraa Groskop.
 Thomas Hagström / YLE
 Sattumalta Groskop luki juuri silloin  Ivan Turgenevin  (1818–1883) klassikkokirjaa  Kuukausi maalla . Se kertoo yksipuolisesta rakkaudesta. Kirjan kaikki henkilöt rakastuvat vääriin henkilöihin. Kukaan ei saa vastarakkautta.
 – Kirja lohdutti minua paljon. En tietenkään heti suostunut näkemään yhteyttä kirjan henkilöiden ja oman surkean kohtaloni kanssa. Kun myönsin asian, oli lohdullista ajatella, että jo yli sata vuotta sitten joku on tuntenut samoin ja selvinnyt.
 Turgenev tiesi mistä kirjoitti, sillä hän itse juoksi koko elämänsä ranskalaisen oopperalaulajan perässä ympäri Eurooppaa.
 Kuka Viv Groskop? Lontoossa asuva kirjailija, toimittaja, stand up -koomikko syntynyt 1973 venäjän kielen maisteri työskennellyt muun muassa Venäjän Voguessa Älä heittäydy junan alle ja muita elämänoppeja venäläisistä klassikoista   esittelee 11 teosta
 Anna Karenina kolahti teininä
 Vaikeaa, synkkää, hankalia nimiä. Tällaisena pidetään venäläistä klassikkokirjallisuutta. Onneksi Viv Groskop ei tiennyt tätä, kun löysi 13-vuotiaana antikvariaatista  Anna Kareninan . Hän ei ollut kuullutkaan Tolstoista saati muista suurista venäläisistä kirjailijoista.
 Anna Kareninan  traaginen tarina osui ja upposi teinin sieluun. Siitä alkoi kiinnostus venäläiseen kirjallisuuteen, joka yltyi niin kovaksi, että Groskop ryhtyi opiskelemaan yliopistossa venäjää.
 Opintojen päätyttyä suhde Venäjään jatkui tiiviinä, sillä Groskop työskenteli vuosia toimittajana Venäjän Voguessa. Hänen kotipaikkansa oli Lontoo, mutta hän matkusteli tiuhaan Moskovaan ja kirjoitti maan muodista, kulttuurista ja ilmiöistä.
 – Nuorena, herkässä iässä luetut kirjat voivat muuttaa koko elämän. Näin kävi kohdallani.
 Thomas Hagström / YLE
 Nuorena luettu  Anna Karenina  ja monet muut klassikot olivat Groskopille kuin tunnustelumatkoja aikuisuuteen. Mitä on rakkaus, katumus, elämän tarkoitus? Lukemalla hän alkoi tuntea läheisyyttä venäläisen ajattelumaailman kanssa, jossa toistuu usein sana kohtalo.
 Klassikkokirjoissa painiskellaan usein eettisten kysymysten kanssa ja päähenkilöillä on vaikeuksia elämän haltuun ottamisessa. Näistä havainnoista sai alkunsa Viv Groskopin teos  Älä heittäydy junan alle . Siinä jaellaan elämänoppeja self help -oppaiden tyyliin, mutta pohjana ovat yli satavuotiaat kirjat.
 – Venäläiset klassikot ovat oivia elämänoppaita. Ne näyttävät, mitä ei missään nimessä pidä tehdä. Kuten vaikka rakastua syvästi, ja mennä väärässä elämäntilanteessa juna-asemalle.
 Groskop viittaa esimerkillä  Anna Kareninan  traagiseen loppuun. Klassikoista löytyy myös ohjeita. Esimerkiksi Tolstoin yli tuhatsivuisessa järkeleessä,  Sodassa ja rauhassa,  korostetaan arkista tavallista elämää, rutiineja, vaikka ympärillä kiehuu. Sillä tavoin selviää – sodastakin.
 Kolme sisarta on pelkkää FOMO:a
 Yksi rakastetuimmista venäläisistä klassikoista on  Anton Tšehovin   Kolme sisarta.  Se on myös Groskopin suosikki, sillä se kuvastaa aikaamme kaikkein parhaiten.
 – Nykyaikana FOMO (fear of missing out) on vahvasti läsnä etenkin nuorten arjessa. Tästä samaisesta tunteesta on kyse  Kolmessa sisaressa , kun he haikailevat Moskovaan.
 FOMO tarkoittaa epämääräistä tunnetta, että jää jostain paitsi, ulkopuoliseksi. Irina, Maša ja Olga eivät halua mitään muuta kuin, että olisivat Moskovassa. He eivät huomaa, että heidän ympärillään on kaikkea kaunista ja asiat ovat aika hyvin. On samppanjaa, juhlia ja potentiaalisia rakkauden kohteitakin. Kaikki tämä on toisarvoista Moskovaan kaipailun rinnalla.
 Ruumis ehostettiin Groskopin meikeillä
 Venäläinen sielu on käsite. Mitä sillä tarkoitetaan, on hieman epämääräistä. Siltä ei voi kuitenkaan välttyä, jos on tekemisissä venäläisten kanssa. Groskopin mukaan sitä käsitellään parhaiten Nobel-palkitun kirjailijan  Boris Pasternakin  (1890–1960) romaanissa  Tohtori Zhivago .
 – On suuri kunnia, jos venäläinen sanoo ulkomaalaiselle, että sinulla on venäläinen sielu. En aluksi oikein tajunnut, mitä se merkitsi. Oliko se hyvä vai huono asia. Luettuani  Tohtori Zhivagon  aloin ymmärtää käsitettä paremmin.
 Thomas Hagström / YLE
 Palkitussa romaanissa ihmiset säilyttävät toivon ja uskovat parempaan, vaikka yhteiskunta ympärillä on sekasortoinen ja julma. Teos on myös hyvin poliittinen ja Pasternak sai tuntea sen nahoissaan. Kuin ihmeen kaupalla hän välttyi vankileiriltä, mutta Nobelilla huomioitu teos julistettiin roskaksi.
 Groskop sai ensimmäisen kosketuksensa venäläiseen sieluun ollessaan 18-vuotiaana Pietarissa englannin kielen opettajana. Hänen ystäväpiirissään eräs tyttö teki itsemurhan. Myös Groskop kutsuttiin hautajaisiin, jotka olivat "zhivagolaisessa" maisemassa Pietarin ulkopuolella. Koko hautajaisseremonia oli aivan toisenlainen, mihin Groskop oli tottunut.
 – En oikein tiennyt, miten suhtautua. Se oli kummallista ja kamalaa, mutta samalla tunsin itseni etuoikeutetuksi päästessäni mukaan. Olin silloin hyvin nuori, mutta opin siinä paljon venäläisten suhtautumisesta elämään.
 Hämmennyksen tunnetta lisäsi, kun Groskopilta ryhdyttiin heti alkajaisiksi kyselemään meikeistä. Hän oli ihmetellyt, miksi häntä kehotettiin ottamaan meikit mukaan. Paikan päällä paljastui, että niillä oli tarkoitus meikata ruumiin kasvot kauniiksi.
 – Silloin venäläisillä nuorilla ei ollut juurikaan meikkejä saatavilla. Siksi minun piti tuoda meikit.
 Groskop tietenkin antoi Cliniquen puuterinsa ja huulipunat lainaan, mutta ei sen jälkeen enää käyttänyt niitä.
 Groskop oppi paljon venäläisten suhtautumisesta elämään, kun hänet kutsuttiin 18-vuotiaana hautajaisiin Venäjällä. Thomas Hagström / YLE
 Suomeen Groskopin toi Helsingin kirjamessut. Ensi silmäyksellä Helsinki muistuttaa hänen mielestään hieman Pietaria. Groskop käy yhä silloin tällöin Venäjällä. Hänen kirjansa julkaistiin siellä alkuvuodesta ja se sai hyvän vastaanoton.
 – Kuulin, että etenkin nuoret ovat kirjani avulla löytäneet uudelleen klassikkonsa. Mikään ei ole sen parempi uutinen!

Kun yksipuolinen rakkaus päättyi noloon naku-uintiin, Viv Groskop löysi lohtua venäläisestä klassikosta


Summary: Metsästysharrastuksen aloittamiselle ei ole olemassa varsinaista ikärajaa.

Riistavetinen 11-vuotias  Otto Tukiainen  käy innokkaasti hirvimetsällä isänsä  Timo Tukiaisen  ja ukkinsa  Heikki Tukiaisen  matkassa. Nuoresta iästään huolimatta Otto Tukiaisella on suoritettuna metsästyskortti ja ampumakoe, joten metsästys onnistuu isän valvonnassa.
 – Välillä on tylsää, kun pitää odotella. Kun alkaa tapahtumaan, niin rupeaa jännittämään, että mitähän tästä nyt oikein tulee, Otto Tukiainen sanoo.
 Viime viikonloppuinen metsästysreissu suuntautui Kaaville Onnivaaraan. Otto Tukiainen ei osannut arvata vielä kahdeksalta aamulla hirviporukan kokoontuessa metsästysmajalla, että päivästä tulisi ikimuistoinen.
 Tällä kertaa Otto Tukiainen liikkui yhdessä isänsä Timo Tukiaisen ja jääkiekkokaverinsa  Joel Tolvasen  kanssa. Ukki oli passissa toisaalla pikkuveljen  Olli Tukiaisen  kera.
 Otto Tukiainen kulkee mielellään metsässä isänsä ja ukkinsa mukana. Ensimmäisen metsäjäniksensä hän ampui haulikolla lokakuun alussa. Tukiaisen perheen kotialbumi
 Koko aamu oli ollut sateinen. Muutaman tunnin kuluttua liikkeelle lähdöstä pientä jännitystä alkoi olla jo ilmassa. Hirvi ei meinannut ollenkaan jäädä koiran haukkuun, vaan se lähti karkuun.
 Otto Tukiainen seurasi yhdessä isänsä kanssa tutkapannan avulla koiran liikkumista metsässä. Näin he ennakoivat hirven liikkeitä.
 Kolmikko pääsi hirven kulkureitin eteen autolla. Heidän ei tarvinnut odottaa kuin muutama minuutti, kun hirvi tuli esiin juoksuvauhdilla metsän uumenista.
 Otto Tukiainen oli metsätiellä valmiina kiväärin kanssa isänsä vierellä.
 – Ei siinä pitkään kerennyt miettiä, että ampuuko vai eikö, Otto Tukiainen kertoo.
 Kivääri on melkein pojan kokoinen, mutta hirvi kaatui ojanperälle heti ensimmäisestä laukauksesta.
 Otto Tukiainen on kulkenut metsässä jo kolmen kuukauden ikäisestä saakka ukkinsa Heikin (vas.) ja isän Timo Tukiaisen matkassa. Tukiaisen perheen kotialbumi
 Metsästysporukka kätteli ja heitteli läpsyt kaadon kunniaksi ennen kuin kerääntyivät vielä hirven ympärille valokuvien ottamista varten. Ampuja sai myös havuja hattuunsa.
 Kyseessä on 11-vuotiaan Otto Tukiaisen ensimmäinen hirvenkaato.
 – Kyllä olen aika ylpeä tästä kaadosta, Otto Tukiainen tuumaa.
 Kantokopasta saakka metsällä mukana
 Tukiaisen perheessä harrastetaan metsästystä jo neljännessä polvessa. Otto Tukiainen on kulkenut metsällä jo melkeinpä kantokopasta saakka.
 – Poika oli välillä selässä ja olkapäillä, kun ei vielä itse jaksanut metsässä kävellä, isä Timo Tukiainen muistelee.
 Metsästyksen aloittamiselle ei ole asetettu varsinaista ikärajaa. Harrastuksen aloittaminen vaatii metsästäjätutkinnon, jonka suorittaneella on oikeus lunastaa metsästyskortti.
 Lisäksi ampumakoe tulee suorittaa, jos aikoo metsästää esimerkiksi hirveä. Alle 15-vuotiaat voivat metsästää vain aikuisen valvonnassa.
 – Meillä on perinteenä, että nuorille miehille pitää saada kaatoja. Sillä tavalla se into pysyy nuorilla, ukki Heikki Tukiainen sanoo
 Otto Tukiaisen pikkuveli Olli Tukiainen (oik.) on myös kiinnostunut metsästyksestä ja kalastuksesta. Tukiaisen perheen kotialbumi
 Tukiaisen perheen nuorimmainen, 7-vuotias Olli Tukiainen, on myös kulkenut metsässä mukana muutaman vuoden ajan isoveljensä jalanjäljissä.
 – Hatunnoston arvoista mielestäni, kun perheen miehet ottavat näitä nuoria matkaan. Olen miehistä erittäin ylpeä, perheen äiti  Tanja Tukiainen  kertoo.
 "Aikamoinen taistelu se oli"
 Otto Tukiaista ei ole tarvinnut kertaakaan pakottaa mukaan metsään, vaan nuori metsästäjä on ollut itse aktiivisesti aina lähdössä matkaan.
 – Parasta on se raitis ilma ja liikunta, Otto Tukiainen kertoo.
 Reilun viikon takaisen ensimmäisen hirvenkaadon lisäksi Otto Tukiaisella on muitakin merkittäviä meriittejä tältä vuodelta.
 Heinäkuussa Tenojoella 13,5 kilon lohi tarttui kiinni vain minuutteja ennen kuin kalastuslupa olisi loppunut.
 – Aikamoinen taistelu se oli. Jalatkin tärisivät siinä sen verran, että vene meinasi haljeta, Otto Tukiainen kertaa tapahtumia.
 Reilun 13 kilon lohi vaati puolen tunnin väsyttelyn ennen kuin se saatiin ylös. Otto Tukiaisen kalasaalista pitelemässä myös isä Timo Tukiainen. Tukiaisen perheen kotialbumi
 Lokakuun alussa nuori metsästäjä sai puolestaan ensimmäisen metsäjäniksensä.
 – Oltiin passissa, kun jänis tuli tielle. Siinä ammuin, mutta koira ajoi jäniksen järveen, jonne vielä ammuin toisen kerran, Otto Tukiainen kuvailee.
 Kooltaan metsäjänis oli melko pieni, mutta se ei nuorta metsästäjää haittaa. Ylpeä hän on haulikolla ampumastaan saalistaan joka tapauksessa.
 Hirvenlihaa riittää toukokuulle saakka
 Metsästyskauden alkaessa Tukiaisen perheellä on täysi työ päällä pakastaa itse metsästettyä hirvenlihaa. Sitä syödään lokakuulta aina toukokuulle saakka.
 Otto Tukiainen osaa heti nimetä hirvenlihasta tehdyn suosikkiruokansa.
 – Sisäfilee! Pannulla laitettuna ja siihen suolaa ja mustapippuria.
 Koko Tukiaisen perhe osallistuu hirvenlihan pakastukseen. Juha Vauhkonen / Yle
 Noin 200 kiloisessa hirvessä riittää pakastettavaa, vaikka se on jaettu metsästysporukan kesken useampaan osaan.
 Ensimmäinen hirvi on nyt kaadettu, eikä Otto Tukiaisen innostus siihen lopahda. Tulevaisuuden suunnitelmat ovat selkeät: metsästämään mennään jatkossakin.
 – Kyllä tämä metsästys harrastuksena pitkään pysyy, ellei tule mitään ihmeempiä, Otto Tukiainen tuumaa.
 Lue myös:
 48 hirveä kaatanut Esso on metsästyskoirien aatelia – matkustaa metsälle vanhassa ambulanssissa
 Lahjoituskoiria, helpotuksia seuran jäsenyyteen ja tukea tutkintomaksuihin – metsästysharrastuksen ukkoutumista torjutaan mitä kekseliäimmin keinoin

Otto Tukiainen, 11, kaatoi ensimmäisen hirvensä – "Ei siinä pitkään kerennyt miettiä, että ampuuko"


Summary: Mitään ravinnoksi kelpaavaa ei tarvitse heittää pois, Metsälehto uskoo.

Mira Metsälehto  ei heitä ruokaa roskiin. Hän ei myöskään käy buffetravintoloissa, sillä niiden synnyttämä ruokahävikki ahdistaa häntä niin paljon.
 Hän inhoaa syömäkelpoisen ruuan pois heittämistä niin, että syö jopa omasta pihasta nostamiensa porkkanoiden naatit. Hän surauttaa ne pestoksi tai syö salaatissa sellaisenaan.
 – Jotkut kuulemma syövät parsakaalista vain kukinnot ja heittävät varren pois. Miksi ihmeessä? hän kysyy.
 Suomessa syntyvän hävikkiruoan määrä on valtava, noin 400–500 miljoonaa kiloa vuodessa. Saman verran painaisi kaksikerroksinen matkustajajuna, jossa olisi 8824 vaunua peräkkäin. Juna yltäisi Metsälehdon kotipaikkakunnalta Rovaniemeltä Ouluun ja ylikin.
 Olemme unohtaneet, miten arvokasta ruoka on
 Se kerta, kun Metsälehto joutui viimeksi heittämään ruokaa pois, jäi mieleen. Hän oli poiminut metsästä mustikoita ja laittanut puolet niistä pakkaseen. Toisen puolen hän oli jättänyt jääkaappiin syömämarjoiksi.
 Marjat alkoivat haiskahtaa ennen kuin hän ehti syödä ne. Viimeiset oli pakko heittää kompostiin.
 Rakkaasta metsästä löytyneiden marjojen haaskaaminen harmitti Metsälehtoa niin paljon, että suusta livahti pari kirosanaa.
 – Olisi pitänyt pakastaa isompi osa.
 Pakastaminen on Mira Metsälehdon paras vinkki ruokahävikin vähentämiseen. Hänen sinkkutaloudessaan on kaksi pakastinta. Yle / Vesa Vaarama
 Pakastimia Metsälehdon sinkkutaloudesta löytyy kaksi: jääkaappi-pakastin keittiöstä ja arkkupakastin parvelta. Yksi ei riittäisikään vetämään sisuksiinsa kaikkea sitä, mitä Metsälehto säilöö.
 Ruisleipää, kauraleipää ja itseleivottua leipää. Mustikoita, vadelmia, puolukoita, herukoita, mansikoita, aroniaa. Horsmaa, kuusenkerkkää, voikukkaa, lipstikkaa, jauhosavikkaa, nokkosta. Ruoka-annoksia pienissä rasioissa. Oransseilla tarroilla laputettuja tuotteita. Tummuneita banaaneja viipaleina.
 Metsälehto suree sitä, että ihmiset ovat kaiken yltäkylläisyyden keskellä unohtaneet, kuinka arvokasta ruoka on.  Buffetravintoloihin hän ei edes mene , sillä niistä jää niin paha mieli.
 Kolme miljardia lohta hävikkiin
 Joka kymmenes peruna, leipäpala ja hedelmä päätyy Suomessa roskapönttöön. Kaikkein eniten heitämme ruokaa pois omissa kodeissamme, meillä, teillä ja naapurissa.
 Lapamme vessanpönttöön kaurapuuroa, jota tuli keitettyä liian iso kattilallinen. Kaavimme roskikseen kinkkukiusausta, sillä kuka jaksaa syödä samaa ruokaa monta päivää peräkkäin? Jugurtin kohtalon sinetöi edellispäivänä paukkunut parasta ennen -päiväys.
 Huonot keittiötaidot, syömisen ja ruoanlaiton suunnittelemattomuus sekä viitseliäisyyden puute saavat niin ikään aikaan sen, että heitämme kodeissamme roskiin vuosittain noin 140 miljoonaa kiloa ruokaa.
 Kun lukuun lisätään ravintoloiden, kaupan, teollisuuden ja alkutuotannon roskiin heittämä ruoka, hävikki kipuaa Suomessa noin 400–500 miljoonaan kiloon vuodessa.
 Maailmanlaajuisesti hävikkiruokamäärät ovat tyrmääviä: 574 miljardia kananmunaa, 3 miljardia Atlantin lohta, 75 miljoonaa lehmää. Metsälehto katselee lukuja, jotka  Hävikkiviikko  listasi syyskuussa. Hän ei tiedä mitä sanoa.
 – Kolme miljardia lohta? Se on aivan järkyttävää.
 Syömäkelpoisuus selviää haistelemalla ja maistelemalla
 Yksi syy siihen, miksi kodeissamme syntyy niin paljon ruokahävikkiä on, että turhan moni elintarvike on varustettu viimeinen käyttöpäivä -merkinnällä. Se luo kuluttajalle mielikuvan, että tuote on sen jälkeen syömäkelvoton, jopa vaarallinen.
 Ruokatieto-yhdistys  muistuttaa , että "parasta ennen" -päivämäärän jälkeenkin ruokaa voi vielä käyttää, jos sen laatu ei ole heikentynyt. Viimeinen käyttöpäivä merkitään tuotteisiin, jotka ovat helposti pilaantuvia. Sen mentyä tuotetta ei enää saa esimerkiksi myydä tai käyttää myytävän elintarvikkeen valmistukseen.
 Elintarviketurvallisuusjohtaja  Sebastian Hielm  Maa- ja metsätalousministeriöstä ei juurikaan vilkuile päiväyksiä, kun hän etsii jääkaapista syötävää.
 – Jos siellä on kaksi leikkelepakettia auki, saatan katsoa, että jaa, tämä on menossa aiemmin vanhaksi, joten ehkä syön tätä. Mutta sehän on isän osa: syödä kaikkea sitä, mikä ei lapsille ja koiralle kelpaa.
 Elintarviketurvallisuusjohtaja Sebastian Hielm syö huoletta tuotteita, joiden parasta ennen -päiväys on jo mennyt. Maku tai tuoksu kertovat kyllä, onko tuote pilalla vai ei. Karoliina Simoinen / Yle
 Hielm tuli kuutisen vuotta sitten tunnetuksi siitä, että kertoi Kuningaskuluttaja-ohjelmassa popsivansa huoletta jääkaapistaan löytynyttä  puoli vuotta vanhaa smetanaa .
 Mikä oli totta silloin, on totta nyt, sanoo Hielm. Hän kannustaa ihmisiä rohkeasti haistelemaan ja maistelemaan ruokakaappiensa sisältöjä ja vetämään johtopäätökset niiden perusteella, ei parasta ennen -päiväyksen.
 – Ihminen on eläin, jolla on tietynlaisia kykyjä. Yksi niistä on, että hän tunnistaa pilaantuneen ruoan. Jos ruoka ei haise tai maistu pilaantuneelta, se ei sitä ole. Eli rohkeasti vain käyttämään, Hielm kannustaa.
 Metsälehto ei liioin päiväyksiä tuijottele. Ruoan ulkonäkö sekä sen haistelu ja maistelu riittävät kertomaan, onko ruoka syömäkelpoista.
 – Hyvä, parempi, paras -vertailu sopii minusta tähän kohtaan hyvin. Hyvää ruokaa voi aivan hyvin syödä. Ei sen tarvitse aina olla parasta.
 Miran 4 vinkkiä ruokahävikin vähentämiseksi Jos ruokaa tuntuu jäävän aina yli, laita osa siitä heti pakkaseen. Sama juttu leivän kanssa. Silloin sinulla on aina tuoretta leipää. Kun tutkit ruokien syömäkelpoisuutta, käytä aistejasi. Katso, haista ja maista. Ole erityisen joustava maitotuotteiden ja valmisruokien kohdalla. Mieti ennakkoon, mitä vanhentuvia ruoka-aineita kotona on ja tee ruokaa niistä. Lapsiperheessä voi pitää viikon lopuksi ruokabuffetpäivän, jolloin syödään pois kaikki viikolla tehdyt ja ylijääneet ruoat.
 Peritty pihiys sopii ympäristötietoiselle
 Metsälehto ei muista mitään erityistä tapahtumaa tai hetkeä, joka sai hänet päättämään, että ruokaa ei pidä heittää pois. Asia on aina ollut niin, jo lapsuudenkodissa.
 – Nella-koira söi kaiken kalan- ja kananperkeistä ja perunankuorista lähtien. Se eli 15-vuotiaaksi, mikä on cockerspanielille aika korkea ikä.
 Rovaniemellä kasvaneen Metsälehdon perheessä liikuttiin kesät ja talvet luonnossa. Marjametsään hän pääsi jo ennen kuin osasi kävellä. Lapin vaelluksilla hän oli mukana milloin isän selkärepussa, milloin ahkiossa.
 Juuri isältä hän peri pihiyden. Onneksi, sillä ominaisuus sopii hyvin yhteen myöhemmin Metsälehdossa heränneiden ympäristöajatusten kanssa.
 Pari vuotta sitten Metsälehto kävi Sveitsissä. Helsinkiin laskeutuessaan hän tiesi, että se oli hänen viimeinen lentomatkansa: ympäristötietoisuus ei anna myöten lentomatkustukselle. Yle / Vesa Vaarama
 Ilmastoraporttien tulokset ja kaikkialta vyöryvä tieto maapallon tilasta ja tulevaisuudesta tekevät hänet lähes toivottomaksi. Ne saavat hänet myös ruoskimaan itseään. On päivänselvää, että hän ei enää lennä.
 Muiden välinpitämättömyys harmittaa, mutta valistajan osa ei ole helppo.
 – Jos sanon ääneen, että tarvitseeko sitä uutta televisiota ostaa vain siksi, että entinen on väärän värinen, reaktio on yleensä hiljaisuus tai korkeintaan, että joo.
 "Luonto on minulle kuin perheenjäsen"
 Vielä Metsälehto ei ole keksinyt tapaa, jolla ympäristön puolesta puhuminen menisi muille perille ilman, että se herättää vastareaktion. Tarkoitus on kuitenkin vilpitön.
 – Luonto on minulle kuin perheenjäsen. Kun sille tehdään pahaa, se satuttaa.
 Myöhemmin tänä syksynä Metsälehto aloittaa uuden tehtävän  WWF:n koululähettiläänä . Hän tulee kiertämään Rovaniemen ympäristökuntien yläasteilla ja lukioissa puhumassa ruokatuotannon ympäristövaikutuksista.
 Tänä kesänä Metsälehdon etupihalla kasvoi retiisejä, herneitä, porkkanaa ja yksi multaan tökätty ruukkusalaatti. Yle / Vesa Vaarama
 Koska Metsälehdolla ei ole autoa, hän kulkee matkat Kittilään, Sodankylään ja etäämmäs bussilla. Matkaa kertyy yli sata kilometriä suuntaansa, mutta se on sen arvoista, hän uskoo.
 Ympäristöasiat ahdistavat niin paljon, että paras lääke siihen on toiminta.
 – Haluan tehdä asian eteen jotain, millä on merkitystä. Olen innoissani, että pääsen tekemään jotain konkreettista ja paasaamaan aiheesta oikein luvan kanssa.
 Parasta ennen plus pari vuotta on ihan ok
 Miltä sitten näyttää, tuoksuu tai maistuu kaapista löytynyt ja kaksi vuotta sitten päiväyksensä ylittänyt puuroriisi tai kolme kuukautta sitten erääntynyt rahka? Entä lasagnelevyt, joiden päiväys vanheni puoli vuotta sitten?
 Puuroriisi näyttää puuroriisiltä ja tuoksuu siltä miltä sen kuuluukin, eli ei oikeastaan miltään. Tästä voi siis huoletta keittää ensi joulun, ja ehkä seuraavankin, aattoillan riisipuuron?
 – Pari vuotta vanhasta riisistä tulee aivan hyvä puuro, Metsälehto sanoo.
 Lasagnelevyt rapsahtivat vanhoiksi aprillipäivänä. Vaikea sanoa, ovatko ne muuttaneet muotoaan tai makuaan puolessa vuodessa. Metsälehto ei olisi huolissaan.
 – Asiantuntijat puhuvat kuivatuotteiden kohdalla jopa parin vuoden käyttöajasta sen jälkeen, kun parasta ennen-päiväys on mennyt. Eli aivan hyvin näitä voi käyttää.
 Päiväysten silmäilemättä jättäminen antaa laiskalle kokille mukavasti pelivaraa. Rahaakin säästyy liki viisi euroa, kun puuroriisi ja lasagnelevyt siirtyvät roskapöntön sijaan takaisin kuivakaappiin.
 Mira Metsälehdon mukaan puuroriisi tai lasagnelevyt eivät ole pilalla, vaikka parasta ennen -päiväys olisi mennyt jo kuukausia sitten. Eikä muutama pilkku banaanissa haittaa mitään. Yle / Vesa Vaarama
 Pilaantumisen uhkaamat hedelmät alekoriin?
 Metsälehto piti alkusyksyllä yhden iltapäivän ajan pop-up-hävikkiravintolaa. Hän sai ruokatavarat ilmaiseksi paikallisista elintarvikeliikkeistä.
 Ruoanhakumatkallaan hän kauhistui sitä banaanien määrää, joka tursusi kauppojen biojäteastioista.
 – Tämän näköisiä ne olivat, hän näyttää.
 Metsälehdon kädessä on mustapilkullinen banaani, jossa ei ole juurikaan pehmenneitä kohtia. Sen voisi surauttaa smoothieen tai muussata banaanikakkutaikinaan.
 Hän ei tiedä, miksi niin iso osa kauppojen hevi-osastojen tuotteista päätyy hävikkiin. Eikö olisi parempi idea myydä niitä halvemmalla hieman vähemmän vaativille kuluttajille?
 – Oranssit hintalaputhan meillä on jo. Eikö hevi-osastollakin voisi olla laari, josta näitä yksinäisiä, pilkullisia banaaneja voisi ostaa halvemmalla? Vai onko kauppiailla jokin syy, miksi niin ei tehdä? hän kysyy.
 Laillista estettä kolhiintuneiden tai mustuneiden banaanien myymiselle reilulla alennuksella ei ole, kertoo Päivittäistavarakauppa ry:n elintarvikeasiantuntija  Anna Salminen .
 – Kaupat voivat aivan hyvin myydä tai antaa ilmaiseksi myynnistä poistettuja syömäkelpoisia hedelmiä ja vihanneksia, Salminen sanoo.
 Sitä odotellessa Metsälehto pelastelee ostoskoriinsa biojäteastian uhkaamia mustapilkullisia banaaneja.
 Ahdistaako sinua ruoan heittäminen roskiin? Miten torjut hävikkiä? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Tamperelainen urheilija näki brittiravintolassa oivan ratkaisun ruokahävikkiin: "Miksi, oi miksi Suomessa ei?"

Uskallatko ostaa lampaan sisäelimiä tai punalappuisen lohen? – Nuoret kokit näyttävät, miten hävikkiruoka taipuu herkuksi
 Näin voit parantaa ilmastoraportin synkkiä lukuja – Ruoan heittäminen roskikseen ei ole pikkujuttu

Mira Metsälehdon mielestä olemme unohtaneet, miten arvokasta ruoka on – "Pari vuotta vanhasta riisistä tulee vielä ihan hyvä puuro"


Rockyhtye Nirvanan edesmenneen laulajan  Kurt Cobainin  tahrainen, reikäinen ja pesemätön villatakki myytiin lauantaina huutokaupassa 334 000 dollarilla eli runsaalla 301 000 eurolla New Yorkissa Yhdysvalloissa.
 Cobain käytti villatakkia Nirvanan Unplugged-esityksessä vuonna 1993. Vaatetta ei ole pesty sen jälkeen, kun Cobain käytti sitä. Villatakissa on muun muassa tupakan polttamia jälkiä.
 Ikonisen vaatekappaleen sanotaan olevan kaikkien aikojen korkeimpaan hintaan huutokaupattu villapaita.
 Samassa huutokaupassa myytiin myös Cobainin erikoisvalmisteinen Fender Mustang -kitara, jota hän käytti Nirvanan In Utero -kiertueella. Kitarasta pulitettiin 340 000 dollaria eli vajaat 307 000 euroa.
 Kitara oli ollut esillä useita vuosia Rock and Roll Hall of Fame -näyttelyssä.
 Kurt Cobain, hänen vaimonsa Courney Love ja pariskunnan tytär vuonna 1993. LFI / Photoshot / AOP
 Villapaidan huutokaupanneen Julien's Auctions -huutokauppakamarin toimitusjohtaja  Darren Julien  kertoi uutistoimisto AFP:lle, että rock and roll -muistoesineistä on tullut uusi taidemarkkina.
 – Milleniaalit ovat aloittaneet keräilyn. He eivät keräile Moneteja ja Picassoja, Julien sanoi AFP:lle.
 Julienin mukaan ostajien joukossa on Wall Streetillä työskenteleviä henkilöitä ja jopa sijoitusrahastot hankkivat rock-esineitä laajentaakseen asiakkaidensa portfolioita.
 Nirvana oli erittäin suosittu 1990-luvun alkupuolella. Kurt Cobain oli yksi grunge rockin suurimmista tähdistä, mutta hänen oli vaikea suhtautua maineeseen. Hän kärsi masennuksesta ja huumeriippuvuudesta.
 Cobain teki itsemurhan huhtikuussa 1994. Hän oli kuollessaan 27-vuotias.

Nirvana-yhtyeen laulajan Kurt Cobainin pesemätön ja tupakan polttama villatakki myytiin huutokaupassa 334 000 dollarilla


Summary: Messuja suunnattu viime vuosina nuorille aikuisille ja lapsiperheille.

Sunnuntaina päättyneillä Helsingin Kirjamessuilla tehtiin uusi kävijäennätys. Messuilla kävi neljän päivän aikana lähes 92 000 kävijää. Kävijämäärä kasvoi viimevuotisesta yli seitsemän prosenttia.
 Ohjelmajohtaja  Ronja Salmen  mukaan messujen kehittäminen kahden viime vuoden aikana etenkin nuoria aikuisia ja lapsiperheitä kiinnostavaksi näkyy nyt.
 – Kohderyhmät ovat tuiki tärkeitä myös koko alan tulevaisuudelle. Kävijämäärä on kasvanut yli 6 000 henkilöllä, ja tämä näkyi täpötäysinä katsomoina, Salmi sanoi tiedotteessa.
 Kantar TNS:n tekemän kävijätutkimuksen mukaan 95 prosenttia kävijöistä oli tyytyväisiä tapahtumakokonaisuuteen. Ensimmäistä kertaa paikalla kertoi olleensa 17 prosenttia vastaajista.
 Tutkimukseen vastanneista 95 prosenttia kertoi tulevansa varmasti tai todennäköisesti myös seuraavalla kerralla. Kävijätutkimukseen haastateltiin 200 kävijää.

Helsingin Kirjamessuilla lähes 92  000 kävijää – kirjatapahtumalle uusi kävijäennätys


Summary: Ovensuukyselyjen mukaan vasemmisto olisi voittamassa paikallisvaalit.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Oikeistopopulistisen Vaihtoehto Saksalle eli AfD-puolueen kannatus jatkaa kasvuaan itäisessä Saksassa. Puolue on tuplaamassa äänisaaliinsa sunnuntaina järjestetyissä Thüringenin osavaltiovaaleissa.
 Ovensuukyselyjen mukaan AfD on nousemassa osavaltion toiseksi suurimmaksi puolueeksi yli 22 prosentin äänisaalilla.
 Liittokansleri  Angela Merkelin  Saksan kristillisdemokraattisen unionin CDU:n kannatus romahti. Puolue on menettämässä yli 10 prosenttia kannatuksestaan ja putoamassa kolmannelle sijalle.
 Vasemmistolainen Linke -puolue on voittamassa paikallisvaalit. Linke johtaa tällä hetkellä osavaltion hallitusta, johon kuuluvat Saksan sosiaalidemokraattinen puolue SPD ja Vihreät.
 Yleisradioyhtiö ARD:n ovensuukyselyn mukaan Linke olisi saamassa 29,5 prosenttia äänistä. AfD:n äänisaalis olisi 24 prosenttia, CDU:n 22,5 prosenttia, SPD:n 8,5 prosenttia, Vihreiden 5,5 prosenttia ja Vapaan demokraattisen puolueen 5 prosenttia.
 Vielä edellisissä vaaleissa CDU sai kolmasosan äänistä.
 Viime kuussa AfD sai yli 20 prosentin äänisaaliin Saksin ja Brandenburgin osavaltiovaaleissa. Puolue nousi kakkossijalle molemmissa osavaltioissa.
 Thüringen, Saksi ja Brandenburg kuuluivat entiseen Itä-Saksaan.

Oikeistopopulistit jatkavat voittokulkuaan Saksassa – AfD tuplaamassa kannatuksensa ja Merkelin puolue romahti Thüringenin osavaltiovaaleissa


Summary: Laivan piti lähteä Tukholmasta Helsinkiin sunnuntaina kello 16.45 Ruotsin aikaa.

Tallink Silja -yhtiön risteilyalus Silja Symphony joutui jäämään sunnuntaina Tukholmaan teknisen vian vuoksi, kertoi varustamo  tiedotteessaan . Laivalla on noin 2 100 matkustajaa, jotka saavat halutessaan yöpyä laivassa.
 Laivan piti lähteä Tukholmasta Helsinkiin sunnuntaina kello 16.45 paikallista aikaa. Laivan lähtö kuitenkin viivästyi ja iltayhdeksältä Suomen aikaa kerrottiin, ettei alus pääse matkaan ollenkaan, koska laivan keinuntaa hillitsevässä evävakaimessa on vikaa.
 Kansainväliset matkustajat pyritään siirtämään Helsinkiin yhtiön Tukholma–Turku-reitin laivalla Galaxyllä, jotta he ehtisivät paluulennoilleen.
 Koska laiva ei saavu normaaliaikataulussa Helsinkiin, myös maanantain 28.10. lähtö Helsingistä Tukholmaan on peruttu.
 Tallink Siljan asiakaspalvelu on yhteydessä matkustajiin maanantain aikana.
 Asiasta kertoivat aiemmin  Iltalehti  ja  Ilta-Sanomat .

Tekninen vika jumitti Silja Symphonyn Tukholmaan – myös maanantain lähtö Helsingistä peruttu


Summary: Aluehallintovirasto ei pitänyt mahdollisuutta saada hoivapaikka nopeammin maksukykyn perusteella kaikilta osin lainmukaisena.

Hyvätuloiset vanhukset ovat päässeet yksityisiin hoivakoteihin pienempituloisten vanhusten ohi Haminassa.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto sai kaksi vuotta sitten ilmoituksen, jonka mukaan kaupungin hallinnoimassa palvelupaikkajonossa ohitettiin toistuvasti.
 Haminan hyvinvointilautakunnan antamasta lausunnosta kävi ilmi, että yksityisiin hoivakoteihin ostopalveluna tai palvelusetelillä sijoitettavat hyvätuloiset asiakkaat ovat voineet päästä pidempään hoivapaikkaa odottaneiden, pienituloisten asiakkaiden ohi.
 Asiaa perusteltiin sillä, että pienituloisten asiakkaiden maksukyky ei välttämättä riitä yksityisiin hoivakoteihin. Haminan kaupunki teki lausunnon mukaan tarvittaessa harkinnan asiakasmaksuihin, jotta mahdollisimman monella vanhuksella oli mahdollisuus päästä myös yksityisiin hoivakoteihin. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti.
 Haminan kaupungin entinen vanhuspalvelujohtaja  Sanna Niskanen  ei kommentoi, miksi vanhusten tulot Haminan kaupungin aikana vaikuttivat hoivapaikan saamiseen.
 – En pysty kommentoimaan, koska ole itse nähnyt Avin päätöstä. En enää edes muista asiaa. En ole ollut vuoteen töissä siellä.
 Vuoden alusta Haminan hoivakotipalveluja on hallinnoinut Kymenlaakson sosiaali- ja terveyskuntayhtymä Kymsote, jossa varallisuus ei palvelupäällikkö  Mervi Takalan  mukaan vaikuta hoivapaikan saamiseen.
 – Maksukyky ei ole hoivapaikan saamisen peruste, vaan sen määrää asiakkaan palveluntarve. Hoivapaikka järjestyy ihan samalla tavalla esimerkiksi inkerinsuomalaisille, joilla ei ole paljon eläkekertymää, Takala sanoo.
 Aluehallintovirasto on vaatinut Haminan kaupunkia kiinnittämään huomiota asiaan. Kaupunki sai avilta myös huomautuksen.
 Osa maksaa itse
 Aluehallintovirasto ei pitänyt Haminan hoivapalvelujen tapaa toimia ja mahdollisuutta saada hoivapaikka nopeammin maksukykyn perusteella kaikilta osin lainmukaisena.
 Aluehallintovirasto on vaatinut Haminan kaupunkia kiinnittämään huomiota asiaan. Avin mukaan asumispaikan järjestämisen tulee perustua henkilön avun ja tuen tarpeeseen, eikä hänen varallisuuteensa.
 – Hoivakotien asiakasmaksut määräytyvät tulojen perusteella. Kunnan tai kuntayhtymän sijoittamalta asiakkaalta on kuitenkin perittävä samansuuruinen maksu sekä yksityisessä että kunnan omassa hoivakodissa, Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylitarkastaja  Maria Borg  sanoo.
 Maria Borgin tiedossa ei ole vastaavia tapauksia muualta Suomesta.
 – Maksukykyä ei yleisesti ainakaan mainita hoivapaikan saamisen kriteereissä. Sellaista ei tuoda julkisesti esille, Borg sanoo.
 Maria Borgin mukaan maksukyvyn merkitys hoivapaikan saamisessa kuitenkin puhuttaa ihmisiä aika ajoin. Borgin mukaan epäselvyys maksukyvyn merkityksestä voi johtua siitä, että osa vanhuksista maksaa hoivapaikkansa kokonaan itse.
 – Kaikki asiakkaat eivät hakeudu hoivakotiin julkisen puolen kautta. Osa varakkaista vanhuksista ei saisi kunnalta hoivakotipaikkaa toimintakykynsä perusteella, joten he haluavat itse maksaa ja hakeutuvat itse hoivakotiin.Se on tietysti vähäisempi määrä asiakkaita, Borg kertoo.
 Lakisääteinen jonotusaika ylittyi
 Lisäksi Aluehallintovirasto huomautti Haminan kaupunkia siitä, että tehostetun palveluasumisen kriteerit täyttäville vanhuksille ei useissa tapauksissa oltu järjestetty hoivapaikkaa kolmen kuukauden kuluessa päätöksenteosta.
 Lain mukaan kunnan on järjestettävä asiakkaalle myönnetyt palvelut viipymättä siten, ettei iäkkään henkilön oikeus välttämättömään huolenpitoon vaarannu. Iäkkäällä henkilöllä on oikeus saada hänelle myönnetyt muut kuin kiireelliset sosiaalipalvelut ilman aiheetonta viivytystä, viimeistään kolmen kuukauden kuluttua päätöksenteosta.
 Avi pyysi Haminalta selvityksen ympärivuorokautiseen palveluun pääsyn odotusajoista vuosilta 2015, 2016 ja 2017. Näinä vuosina Haminassa oli säännöllisesti vanhuksia, joille ei pystytty järjestämään heidän tarvitsemiaan palveluita vanhuspalvelulain edellyttämän ajan kuluessa.
 – On ollut kuukausia, jolloin homma on sujunut hyvin, ja kuukausia, jolloin aika on ylitetty, ylitarkastaja Maria Borg kertoo.
 Lisäksi Avin mukaan sosiaalihuollon osaaminen oli ollut puutteellista, koska Haminan kaupungin vanhuspalveluissa ei ollut sosiaalityöntekijää. Avin mukaan asiakkaan oikeus saada palvelutarpeensa arvioiduiksi sosiaalihuoltolain mukaisella tavalla ei välttämättä toteutunut.

Kaupunki päästi varakkaat vanhukset köyhempien ohi hoivakotijonossa Haminassa: "En muista asiaa"


Summary: Uniapnean tutkimuksiin ja hoitoihin lähetettyjen potilaiden määrä on lisääntynyt tänä vuonna. Uniapnean oireet saattavat olla yleisempiä kuin tähän asti on arvioitu.

Vantaalainen  Kristina Walden  tunsi kummallisia oireita 10 vuotta sitten. Päänsärky ja väsymys vaivasivat ja olo oli muutenkin huono. Työterveyslääkäri keksi lähettää Waldenin unikokeeseen ja hän sai diagnoosiksi lievän uniapnean. Hän joutuu käyttämään öisin CPAP- eli ylipainehengityslaitetta uniapnean hoitoon. Tottuminen laitteeseen vei kolme kuukautta.
 – Ensimmäiset yöt olivat aikamoista tuskaa ja ihmettelyä. Kun löysin oikeanlaisen maskin, helpotti todella paljon, Kristina Walden kertoi  Radio Suomen Päivä  -ohjelmassa.
 Uniapneassa hengitysteiden ahtaus voi aiheuttaa yöllä hengitysvaikeuksia tai jopa hengityskatkoksia. Uniapneadiagnoosin voi saada, jos hengityskatkoksia on enemmän kuin viisi kertaa tunnissa.
 Sekä Helsingin että Turun yliopistosairaaloissa on havaittu, että hoitoihin lähetettyjen määrä on kasvanut rajusti tänä vuonna. Keuhkosairauksien erikoislääkäri  Ulla Anttalainen  Turun yliopistollisesta keskussairaalasta sanoo, että kasvua on huimasti. Hänen mukaansa sairaalassa mietitään, miten potilaat saadaan hoidettua hoitotakuun puitteissa.
 – Syyskuun loppuun menessä kasvua on tullut yli 50 prosenttia. Arvio on, että lähetettyjä potilaita on tänä vuonna 50 prosenttia enemmän kuin viime vuonna.
 Vaikka kasvua on näin paljon, Anttalaisen mukaan lähetteet ovat olleet aiheellisia, eli uniapneatauti on todettu. Uniapnea on kansantauti ja tiedetään, ettei kaikkia potilaita ole vielä löydetty. Anttalainen uskoo, että lähetteiden määrän kasvu johtuu siitä, että tiedotusvälineissä on puhuttu asiasta paljon.
 Varsinkin keski-ikäiset miehet ovat havahtuneet uniapneaan. Monet lääkärit arvelevat, että taustalla on uniapneaa sairastaneen laulaja  Olli Lindholmin  kuolema ja asian saama julkisuus.
 Myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin uniapneapoliklinikalla potilaiden määrä on kasvanut huomattavasti.
 Ylipaino lisää uniapnean riskiä
 Kaksi kolmasosaa uniapneapotilaista on ylipainoisia. Keski-iässä uniapnea on yleisempää kuin nuorilla. Naisilla hormonit suojaavat uniapnealta ennen vaihdevuosi-ikää. Sen jälkeen uniapnea lisääntyy myös naisilla ja erikoislääkäri Anttalaisen mukaan naisilla on silloin uniapneaa lähes yhtä paljon kuin miehillä.
 – Tupakointi, alkoholin käyttö, vahvat kipuläkkeet, unilääkkeet ja psyykelääkkeet lisäävät myös hengityskatkosten mahdollisuutta, toteaa Anttalainen.
 HUS:in uniapneaklinikan ylilääkäri sanoo, että diagnoosien määrää lisää myös se, että tutkimuslaitteet ovat entistä herkempiä ja että uniapnean määritelmää on muutettu. Uniapnea saattaa kuitenkin olla huomattavasti yleisempää kuin tähän asti on tiedetty, sanoo HUS:in uniapneaklinikan osastonylilääkäri  Abdel Bachour .
 – Jos puhutaan pelkästään unitutkimuksen tuloksista, nyt arvioidaan, että 300 000 potilaalla on uniapnea. Mutta totuus saattaa olla kolme tai neljä kertaa enemmän.
 Belgiassa tehdyn tutkimuksen mukaan uniapneaoireita on lähes puolella väestöstä. Riskiä lisää korkea verenpaine. Tutkimus antaa viitteitä siitä, että uniapneaoireita saattaa olla arvioitua useammalla suomalaisellakin.
 Hoitoa vai ei?
 Unitutkija, professori  Markku Partinen  on sitä mieltä, että uniapneaa hieman ylidiagnosoidaan. Hän sanoo, että lievä uniapnea ei aina vaadi hoitoa.
 – Jos henkilöllä esiintyy yli viisi hengityskatkosta tunnissa, ei tarkoita, että ihminen on sairas. Täysin terveelläkin voi olla yli viisi hengityskatkosta tunnissa.
 Markku Partinen kertoo tutkineensa terveitä urheilijoita, joista yli 10 prosentilla oli yli viisi hengityskatkosta. Partisen mukaan lääkäriin kannattaa hakeutua, jos on uniapneasairaus eli uniapnea aiheuttaa päivällä oireita, huonontaa toimintakykyä tai nostaa verenpainetta.
 – Jos nukkuu hyvin, ei väsytä päivällä, ei ole ylipainoa eikä sydän- ja verisuonisairauksia, so what, jos siellä on muutama uniapnea.
 Lue lisää:
 Voisiko hammaslääkäri tunnistaa lapsen uniapnean? Riihimäellä tutkitaan, onko sairaudella yhteys purentahäiriöihin
 Väsyttääkö? 9 kohdan unitesti antaa vinkkejä parempaan uneen
 Uniapnea-lähetteiden hurja kasvu jatkuu: "Vastaavaa ei ole koettu koskaan"
 Uniapnea on riski liikenteessä – yhä useamman kuskin kyky pysyä hereillä testataan

Päänsärkyä, väsymystä, kovaäänistä kuorsausta - yhä useammat kärsivät uniapneasta


Summary: Sosiaalisen luoton takaisinmaksuaika on pienlainoille pitkä, yleisimmin viisi vuotta.

Kun laskuja putoilee luukusta solkenaan eikä pankista heru luottoa, velkaongelmiin voi löytyä apua omasta kunnasta.  Nelisenkymmentä kuntaa  (Iltalehden kysely vuodelta 2017) Suomessa myöntää asukkailleen sosiaalisia luottoja, joissa on edullinen korko.
 Turku otti käyttöön sosiaalisen luototuksen vuosi sitten. Vuoden aikana yhteydenottoja on ollut noin 90. Luottoa on myönnetty 20 hakijalle.
 Turun kaupungin perhe- ja sosiaalipalveluiden palvelualuejohtajan  Sirpa Kurosen  mukaan sosiaalisella luotolla on esimerkiksi haluttu hoitaa pois vanhoja lainoja, jotta ihminen ei ylivelkaantuisi.
 – Jos on pienet varat käytössä, pienikin kulutusluotto voi kuormittaa taloutta kohtuuttomasti.
 Sosiaalinen luotto on kuntien tarjoama laina. Se on tarkoitettu pienituloisille ja vähävaraisille henkilöille, joilla ei ole mahdollisuuksia saada muuta kohtuuehtoista luottoa. Sen avulla pyritään estämään henkilöitä ottamasta kalliita pikavippilainoja.
 Luoton korko on edullinen, 12 kuukauden euribor-viitekorko. Siihen ei liity muita kuluja.
 Sosiaalista luottoa ei myönnetä, jos hakijan maksukyky on liian pieni luoton maksamiseksi tai jos hakijaa ei toisaalta voi pitää pienituloisena.
 Turussa voi hakea sosiaalista luottoa 15 000 euroon saakka, sanoo palvelualuejohtaja Sirpa Kuronen. Tarja Hiltunen / Yle
 Sirpa Kurosen mukaan Turussa ei vaadita vakituista työpaikkaa sosiaalisen luoton ehtona.
 – Maksuvara on olennainen. Onko luotto sopivan kokoinen suhteessa maksuvaraan? Laina pitää pystyä maksamaan pois viidessä vuodessa.
 Jos henkilö ei ole oikeutettu sosiaaliseen luottoon, hänet voidaan ohjata täydentävään tai ehkäisevään toimeentulotukeen tai perustoimeentulotukeen.
 –  Takuusäätiö  on yksi velkajärjestelyissä auttava taho, sanoo Sirpa Kuronen.
 Kunnat päättävät itse luototuksen käyttöönotosta.
 Salossa maksetaan rästilaskuja, Raumalla yhdistellään lainoja
 Lounais-Suomessa luottoa tarjoavat Turun lisäksi Salo, Rauma, Pori ja Eura.
 Salon kaupungin talouspäällikön  Janne Katajamäen  mukaan laina-aika määritellään aina työsuhteen tai jäljellä olevien ansiosidonnaisten päivien mukaan.
 Salossa noin 80 prosenttia hakijoista saa myönteisen päätöksen. Hakijoita on vuosittain 45–50. Päätöstä joutuu odottamaan kahdesta kolmeen kuukautta.
 Janne Katajamäen mukaan suurin osa lainoista käytetään rästilaskujen maksuun.
 – Merkittävä osa laskuista kohdistuu pikavippilainojen lyhennysten maksamiseen. Näin helpotetaan asiakkaan taloudellista tilannetta ja tuetaan itsenäistä selviytymistä.
 Salo aloitti sosiaalisen luototuksen vuonna 2012. Luottopääoma oli silloin 100 000 euroa. Summa osoittautui riittämättömäksi ja sitä on korotettu jo kahteen kertaan. Tällä hetkellä luottopääoma on 270 000 euroa.
 Noin 20 prosenttia luoton saajista jättää Salossa lainan lyhennykset maksamatta. Heidän kohdallaan ryhdytään perintätoimiin.
 – Luottotappioita on toistaiseksi kirjattu kohtuullisen vähän. Näitä kirjataan, jos esimerkiksi velallinen menehtyy, sanoo talouspäällikkö Janne Katajamäki.
 Raumalla sosiaalista luottoa on useimmiten myönnetty velkojen yhdistämiseksi yhdeksi lainaksi. Hakemuksia tulee vuosittain vaihtelevasti. Rauman kaupungin sosiaali- ja terveystoimialan toimistosihteeri Hanna-Leena Grönroos mukaan puolet päätöksistä on myönteisiä.
 – Sosiaalista luottoa on käytetty muun muassa alle 5000 euron hankintoihin tai vuokravakuuden maksamiseen.
 Luottoa määräaikaisille ja opiskelijoille
 Suurista kaupungeista Helsingissä asettaa vakituisen työn ehdoksi sosiaalisen luoton saamiselle. Poikkeuksena ovat alat, joilla on tyypillisesti määräaikaisia työsopimuksia.
 Helsingin kaupungin sosiaalisen luototuksen päällikkö  Mervi Ahola  nostaa esimerkiksi hoitoalan, jossa on paljon määräaikaisia työsopimuksia.
 – Jos hakija on määräaikaisessa työsuhteessa ja määräaikaisuutta on aina jatkettu, emme ole edellyttäneet vakituista työsuhdetta.
 * Turussa sosiaalinen luototus alkoi 10/2018, luku lokakuuhun 2019 mennessä.
 Helsingissä sosiaalista luottoa saa 40 prosenttia hakijoista. Vuonna 2018 hakijoita oli 354. Tämän vuoden lokakuun puoliväliin mennessä hakemuksia on tullut 362.
 – Luotto myönnetään useimmiten velkojen järjestelyyn, ulosotossa oleviin sekä perintätoimistoissa oleviin velkoihin. Toki luottoja on myönnetty kodin pieniin hankintoihin ja suuriin hammaslääkärimenoihin, sanoo Mervi Ahola
 Tampereella vakituista työpaikkaa ei tarvita, vakituiset tulot kuitenkin.
 – Pääsääntöisesti tulee olla säännölliset tulot, kuten palkka, eläketuloja tai ansiosidonnaista päivärahaa, joiden on riitettävä koko laina-ajalle, sanoo Tampereen kaupungilta palveluesimies  Sanna Törmä-Tuominen .
 Asiakkaan kanssa tehdään ensimmäisen yhteydenoton yhteydessä alkukartoitus, jolloin osa asiakkaista ohjataan suoraan esimerkiksi talous- tai velkaneuvontaan. Tampereella myönnetään vuosittain sosiaalisia luottoja 13–20.
 Oulussa opiskelijoiden osuus luoton saajista on 70 prosenttia. Sosiaalista luottoa käyttävät muun muassa opiskelijat, joilla ei ole ollut oikeutta opintotukeen esimerkiksi pitkittyneiden opintojen takia.
 – Opiskelijoille myönnetään luottoa myös velkojen saneeraamiseen, jotta he saavat valtion takaaman opintolainan, sanoo Oulun kaupungin hyvinvointipalveluiden asiantuntija  Esa Yritys .
 Lue lisää:
 Tampere ottaa käyttöön sosiaaliset luotot – taloutensa sotkenut voi saada luottotiedot takaisin
 Sosiaalisen luoton kylkiäisenä tulee luottohäiriömerkintä – "Haluamme saada taloudelliset asiat kuntoon"
 Kaksi pikavippiyhtiötä nostetaan tikun nokkaan esimerkiksi poskettomista lainoista – Suomen ensimmäisen ryhmäkanteen taakse haetaan lainaehdoista kärsiviä

Tiesitkö, että kotikuntasi voi auttaa sinua velkojesi maksussa? Jopa 40 kuntaa myöntää asukkailleen sosiaalista luottoa