Summary: Johanna Vilpas on tottunut siihen, että kumipyörillä kulkeva alusvaateauto herättää asiakkaissa  hilpeyttä.

Rintaliivit hytkyvät vauhdikkaasti telineissä, kun yrittäjä Johanna Vilpas kurvaa matkailuautonsa tamperelaisen kahvilan pihaan. Alle viidessä minuutissa kiinnitykset on poistettu esittelyrekeistä, pyöreä peili ripustettu seinälle ja liikkuva liiviputiikki siinä kunnossa, että ensimmäinen asiakas voi nousta sisään.
 – Nopeus on tässä valttia, ihmisillä ei välttämättä ole aikaa, Vilpas sanoo lähes kymmenen vuoden myyntikokemuksella.
 Liikkuva liivimyymälä pysäköitynä kahvila Zipatan pihaan Tampereen Hiedanrannassa. Ulkoa ei voisi kuvitella, että sisällä on menossa hektinen rintaliivien sovitushetki. Kolmisen vuotta sitten uutena ostetun Iveco Dailyn mittarissa on "vain" 72 000 kilometriä. Suurimman osan työpäivästä auto seisoo paikoillaan.  Heli Mansikka / Yle
 Aiemmin Vilpas myi alusvaatteita perinteisissä kotiesittelyissä ja hänellä oli myös kotiputiikki. Niihin verrattuna kumipyöräkaupassa on etunsa.
 – Kotimyynnissä tulen ihmisen kotiin, siirrän tuotteet rekeille ja alan etsiä sopivaa. Äkkiä on jo puoli tuntia mennyt ennen kuin ollaan siinä tilanteessa, että voidaan alkaa sovittamaan. Tällä autolla saatan pyörähtää vaikka työpaikan pihaan ja tyyliin avaan oven, tervetuloa, astukaa sisään.
 Tällä kertaa palveltavana on Tampereen yrittäjänaisia. Toiset jäävät kahvittelemaan, kun naiset nousevat yksi kerrallaan autoon palveltaviksi.
 Koolla on väliä
 Ylöjärvellä asuvan Vilppaan urapolku ei ole ihan tavallinen. Alun perin hän valmistui varsin miehiselle alalle logistiikkainsinööriksi. Hän mm. suunnitteli reittejä erikoiskuljetuksille eli leveille, pitkille ja korkeille rahdeille ja oli työnjohtajana kuljetusliikkeessä.
 Periaatteessa Vilpas piti alasta, mutta toimistohommat eivät innostaneet. Liivikauppiaaksi hän ryhtyi hiukan vahingossa.
 – Kun olin vuosia pyörinyt miesten kanssa töissä, aloin ääneen pohtia, missä pääsisin puhumaan naisten kanssa. Kaverini Elina sanoi, että ala myymään rintsikoita, siinähän naisiin tutustuu!
 Auton sisustus on mietitty jokaista senttiä myöten. Esittelytelineet on tehnyt tamperelainen takomo mittatilaustyönä. Vastapäisellä seinällä on sänky, joka täyttää alas laskettuna lähes koko takatilan. Moni asiakas kysyy, mitä perällä olevan verhon takana on. Valikoimaan tutustumassa Satu Laurell. Heli Mansikka / Yle
 Aluksi Vilpas teki kahta työtä, eivätkä erikoiskuljetushommat ole vieläkään jääneet kokonaan pois kuvioista.
 – Kun hain autoa varten lainaa ja sanoin, että alan myymään rintaliivejä ja ajamaan liikenteenohjausautoa, se pankin tädin ilme oli aluksi aika veikeä. Mutta sitten hän sanoi, että kyllähän tuohon pitää laina järjestää.
 Auton katolla on tälläkin hetkellä telineet erikoiskuljetuksesta kertovia kylttejä varten.
 – Ihmiset kysyvät, että mikä näitä hommia yhdistää. No, kummassakin koolla on väliä!
 Kysytyin kuppikoko E
 Ulkona vihmoo maaliskuun hyytävä tuuli, mutta matkailuautossa on lämmin.
 – Varmistan vielä, että sinua ei todellakaan haittaa kuvaaminen, Vilpas sanoo palveltavana olevalle  Anita Rundgrenille , kun työnnän kameraa lähemmäs.
 Rundgren vastaa riisumalla punaisen takkinsa ja mustan toppinsa. Vilpas sieppaa mittanauhan seinässä olevasta koukusta. Sovituksessa tarvittavat jatkopalat roikkuvat magneetilla katosta. Vilpas osaa napata ne käteensä katsomatta, vaikka pilkkopimeässä.
 Parilla kysymyksellä Vilpas kartoittaa, millaisia liivejä asiakas on vailla. Muutama sovitus ja sopiva malli ja koko löytyvät. Kaupat tehdään 52 euroa maksavista liiveistä.
 Punaiset pitsiliivit sopisivat asiakkaan kynsilakkaan. Tällä kertaa Anita Rundgrenin valinta osuu kuitenkin valkoisiin. Heli Mansikka / Yle
 Halvemmallakin liivejä saisi esimerkiksi marketeista, mutta alusvaatteiden kohdalla moni on valmis maksamaan palvelusta. Niin myös Anita Rundgren.
 – Hinnat ovat ihan sopivat. Tulin ostoksille, koska tiesin saavani henkilökohtaista palvelua, eikä ole kiire mihinkään, Rundgren sanoo.
 Monet asiakkaat tulevatkin uskollisesti uudelleen tai tilaavat uusia liivejä samoilla mitoilla, ilman sovitusta. Hikisiä hetkiä säästyy myös, kun myyjän silmä on vuosien saatossa harjaantunut ja puhe on suoraa.
 – Liivisovituksesta tosi harva tykkää. Kun ihminen sanoo, että tämä olisi kivan näköinen malli, saatan sanoa tarvittaessa, että "joo, muttei sovi sinulle". Se säästää asiakkaalta heti ainakin viisi minuuttia ahdistusta, että tätäkin pitäisi kokeilla, Vilpas sanoo.
 Vilppaan markkinoimassa alusvaatemerkissä kokovalikoima on varsin laaja. Ympärysmitta voi olla 60 tai 130 senttiä tai siltä väliltä ja kuppejakin on tarjolla AA:sta aina N:n asti. Yleisin koko on 85E.
 – Sen olen oppinut, että ihmiset haluavat itselleen yleensä hyvää taikka parasta. He tykkäävät siitä, että joku sanoo suoraan, onko tuo hyvästä vai eikö ole. Minä yritän tehdä sillä lailla kun toivon, että minulle tehtäisiin.
 Ihmiset haluavat palvelua
 Idea liikkuvasta liivimyymälästä on osoittautunut menestykseksi. Vilpas on yksi oululaisen liivifirman, Evelacen, tehokkaimmista jälleenmyyjistä. Mutta pitääkö hyvästä tuloksesta kiittää liikkuvaa rintsikka-autoa vai myyjää itseään, hänen antamaansa henkilökohtaista palvelua?
 Pinkki katseiden kerääjä on somiste, jossa säilytetään kyniä ja muuta pikkutavaraa.  Heli Mansikka / Yle
 Suomalaista kuluttamista tutkinut sosiologian professori sanoo, että meitä ei aina ole helppo palvella.
 – Suomalaiset ovat varautuneita, eivätkä antaudu palvelukeskusteluun, jos eivät koe siihen oikeaa tarvetta. Aktiivinen ja päällekäyvä palvelu koetaan jopa ahdistavana, sanoo professori  Terhi-Anna Wilska  Jyväskylän yliopistosta.
 Palvelukulttuuri on muutenkin murroksessa. Viime vuosina se on muuttunut kaksijakoiseksi. Yhä useampi tuote ostetaan itsepalveluna ja henkilökohtaisesta palvelusta on tullut luksusta.
 – Netissä olemme sopeutuneet palvelemaan itseämme. Koemme, että rutiiniomaiseen kulutukseen sopii itsepalvelu, mutta on myös tilanteita, joissa palvelun merkitys korostuu.
 Pirjo Poikelus on tyytyväinen saamaansa palveluun. Lopuksi sovitaan siitä, miten ostokset toimitetaan asiakkaalle.
 Wilskan mukaan palvelua arvostetaan tyypillisesti esimerkiksi silloin, kun ostetaan teknisiä tuotteita kuten älylaitteita. Samoin käy, jos ostos on iso ja kallis, kuten esimerkiksi auto, arvokas sisustustavara tai erikoinen vaate. Palvelun merkitys korostuu myös harrastustuotteissa, jos ne vaativat erikoisosaamista.
 – Olen pohtinut, miten pitkälle digitaalinen itsepalvelu voi mennä. Vai huomaammeko jossain vaiheessa, että meillä menee liikaa aikaa itsepalveluun.
 Wilska uskoo, että liikkuvassa liivimyymälässä yhdistyvät nettikaupan ja kivijalkakaupan hyvät puolet: se tulee luokse ja on henkilökohtainen.
 Moni asiakas yllättyy
 Esittelyreissuillaan Johanna Vilpas on tottunut siihen, että rintsikka-auto herättää aluksi hilpeyttä.
 – Yksikin asiakas sanoi, että en ole kyllä koskaan ennen stripannut pakettiautossa Tampereen keskustassa. Ihmiset myös kysyvät, että mitä on täällä perällä verhon takana. Siellä on takaovi! Tämä on ulkoa pieni, mutta sisältä iso, Vilpas sanoo.
 Neljä tuntia kestäneen esittelyhetken aikana ulkona on ehtinyt tulla pimeä. Yrittäjä Johanna Vilpas on tyytyväinen päivän saldoon. Heli Mansikka / Yle
 Auto on ollut yksinyrittäjälle iso satsaus. Sisustus on tehty pieteetillä, esimerkiksi tuotetelineet on tehnyt mittatilauksena tamperelainen takomo. Peräosan pituus on noin kolme metriä, leveys parisen metriä. Jokainen sentti on käytetty tarkkaan.
 – Kun nappaan tuotteet pois, telineet saa pystyyn. Ja sitten saan sängyn alas, keittiön päälle, Vilpas selittää.
 Ensimmäisenä vuonna yrittäjä nukkui tilaihmeessään yli sata yötä. Myyntimatkat ulottuvat Pirkanmaan lisäksi lähimaakuntiin. Alan vaihtoa Vilpas ei ole ehtinyt katua.
 – En ole katunut päivääkään. Minulla on nyt asiakasrekisterissä noin 3 700 nimeä. Olen tutustunut naisiin kyllä aika hyvin!

Insinööri Johanna Vilpas kyllästyi puhumaan töissä vain miesten kanssa ja rakensi rintsikka-auton: "Pankin tädin ilme oli veikeä"


Summary: Edellisen kerran New Yorkissa salamurhattiin mafiajohtaja vuonna 1985.

Rikollisperhe Gambinon oletettu pomo  Francesco "Franky Boy" Cali  ammuttiin kotinsa edustalle keskiviikkoiltana New Yorkissa Yhdysvalloissa.
 Poliisin mukaan Calia oli ammuttu useita kertoja keskivartaloon. Mediatietojen mukaan ampuja myös ajoi hänen ylitseen autolla.
 Poliisilla ei ole toistaiseksi tietoa henkirikoksen motiivista. Ketään ei ole pidätetty asiaan liittyen.
 Liittovaltion syyttäjien mukaan 53-vuotias Cali oli yksi Gambinon mafiaperheen johtajista. Amerikkalaisten mediatietojen mukaan Cali olisi toiminut Gambino-jengin ylimpänä pomona vuodesta 2015 lähtien.
 Gambinon perhe on yksi New Yorkin viidestä historiallisesta italialaisamerikkalaisesta mafiaperheestä. Se oli aiemmin yksi Yhdysvaltojen voimakkaimmista rikollisjärjestöistä.
 Gambinojen vaikutusvalta pieneni 1990-luvuilla, kun useita järjestön johtajia tuomittiin vankeusrangaistuksiin.
 Järjestön jäseniä on tuomittu muun muassa murhista, koronkiskonnasta, huumekaupasta ja laittomien uhkapelien järjestämisestä.
 Cali pidätettiin vuonna 2008 osallisuudesta gangsteritoimintaan. Hänet tuomittiin myöhemmin 16 kuukaudeksi vankeuteen kiristyksestä.
 Edellisen kerran New Yorkissa ammuttiin mafiajohtaja vuonna 1985.

Gambino-mafiaperheen epäilty johtaja ammuttiin New Yorkissa


Summary: Erilaisessa vaaliohjelmassa voit seurata, miten tavalliset kansalaiset hiillostavat kansanedustajaehdokkaita.

Etukäteen hovimestaria ja freelancer-esiintyjää  Eino Hantulaa  vähän jännitti. Hän oli lupautunut puolisonsa  Tero Luksuan  kanssa keskustelemaan uudenlaiseen vaaliohjelmaan Yle Vaalisohvaan.
 Siinä tavalliset suomalaiset väittelevät ja keskustelevat eduskuntavaaliehdokkaiden kanssa. Rovaniemeläinen pariskunta kahvitti kaksi eduskuntavaaliehdokasta kotonaan ja keskustelu nauhoitettiin.
 – Tämä oli jännittävää, koska keskusteluun ei voinut valmistautua kamalasti, Hantula sanoo.
 Ohjelmat on julkaistu Yle Areenassa
 Tulos on nyt jokaisen nähtävillä, sillä  Yle Areenassa  on tänään julkaistu 12 Yle Vaalisohva -keskustelua. Keskusteluita tehtiin yksi jokaisesta vaalipiiristä Ahvenanmaata lukuun ottamatta.
 Ahvenanmaa on ruotsinkielinen vaalipiiri ja siksi se on mukana Svenska Ylen vaalisisällöissä.
 Keskustelijat myös valitsivat aiheet, joista ohjelmassa puhuttiin. Hantula ja Luksua halusivat puhua syrjäseutujen asuttamisesta. Onko Lappi tulevaisuudessa vain matkailu- ja kaivosreservaatti.
 Vasemmalta Thomas Suni, Tero Luksua, Eino Hantula, vihreiden ehdokas Riikka Karppinen ja kokoomuksen Mikko Anttila olivat leppoisissa tunnelmissa nauhoituksen jälkeenkin.  Jari Vesa / Yle
 Ehdokkaat joutuivat välillä koville siitä, miten Suomessa pärjää ilman autoa.
 – Saimme vihreiden edustajan sanomaan, että kyllä yksityisautoja tarvitaan, eivätkä ne saisi maksaa niin paljon. Hän uskalsi olla ristiriidassa puolueensa kanssa, Hantula kuvaa sisältöä.
 Juttelussa ei unohdettu myöskään huumoria. Lapin jaksossa annetaan myös deittailuvinkkejä.
 "Saimme kämpän siivottua"
 Eniten stressiä tuotti etukäteen tarjottava.
 – Ajattelimme, että muut tekevät täytekakkua ja kahvia juodaan hienosti Myrna-kupeista. Me olimme työmatkalla edellisenä iltana ja toimme Helsinki-Vantaan-lentoasemalta domino-keksejä. Mitä kekseissä hävittiin, se voitettiin keskustelun laadukkuudessa, Hantula sanoo.
 Myös imatralaisessa seitsemän lapsen perheessä mietittiin etukäteen tarjoilua. Ja siivousta, isä  Heikki Laine  naurahtaa.
 – Olin onneksi isyyslomalla, joten saimme kämpän siivottua. Lea-vaimoni oli tehnyt sitruunapiirakkaa ja viime hetkillä mietimme, pitääkö olla jotakin suolaistakin. Piirakka kupli oudosti uunissa, mutta se oli älyttömän hyvää, Laine kertoo.
 Mikko Savolainen / Yle
 "Viisaus ei asu vain poliitikkojen päässä"
 Yle Vaalisohvaan ilmoittautui peräti 500 ihmistä, joista aluetoimitukset valitsivat keskustelijat. Heikki Laine kiinnostui ohjelmasta, koska siinä tavalliset ihmiset pääsivät ääneen.

 – Viisaus ei asu vain poliitikkojen päässä. Tässä keskustelussa oli mukava henki, ja se poikkesi ehkä sillä tavallakin perinteisestä vaaliväittelystä, Heikki Laine sanoo.
 Laineet halusivat kysyä, mitä mieltä ehdokkaat ovat lasten kotihoidosta.
 – Vaimoni on mennyt osa-aikaisiin töihin yleensä jo siinä vaiheessa, kun lapset ovat olleet reilun vuoden ikäisiä. Kolmannesta lapsesta lähtien meillä on ollut hoitaja kotona, ja meillä on ollut siitä hyviä kokemuksia. Tuntuu, ettei lasten hoitamista kotona arvosteta keskustelussa perhevapaauudistuksesta, Laine sanoo.
 Laineet eivät kaihtaneet vaikeitakaan aiheita. Seitsemän lapsen isä aloitti Yle Vaalisohvan kysymällä, onko alhainen syntyvyys Suomessa ongelma ja miten ilmastonmuutos vaikuttaa ehdokkaiden käsityksiin lisääntymisestä.
 Imatralainen Laineen perhe järjesti Vaalisohvan kotonaan.  Mikko Savolainen / Yle
 Heikki Laine yllättyi, miten vaikeaa kysymysten muotoileminen oli. Helposti sitä ajattelee, eikö poliitikko kykene puhumaan vaalipaneelissa paremmin.
 – Kun itse on tilanteessa, huomaa, ettei se ole niin helppoa.
 "Erilainen ja miltei intiimi"
 Yle Vaalisohvan tuottaja  Sinikka Tuomi  sanoo, että 12 ohjelmaa ovat kaikki erilaisia ja mielenkiintoisia. Tuomi uskoo, että nekin, jotka eivät vaalikeskusteluista muuten perusta, kiinnostuvat tällaisesta poliittisesta keskustelusta.
 – Ylen runsaassa vaalisisältötarjonnassa Yle Vaalisohva on erilainen. Se on kodikas ja miltei intiimi. Se tuo keskusteluun yleisön valitsemia aiheita ja haastaa ehdokkaita kohtaamaan äänestäjän lähellä heidän kodeissaan.
 Yle Vaalisohvassa haluttiin löytää uusia mielenkiintoisia näkökulmia. Kahvittajien ehtona oli, etteivät he kuulu puolueisiin tai ole ehdolla vaaleissa.
 – Vaalisohvailijat ovat sitoutumattomia suomalaisia. Etujärjestöjen jäseniä he voivat olla, mutta eivät niidenkään aktiiveja, jos sohvalla käsitellään heidän etujärjestönsä ajamia asioita, Tuomi sanoo.
 Valinnat journalistisin perustein
 Mukana olevat 24 kansanedustajaehdokasta valittiin journalistisin perustein.
 – Kun Yle Vaalisohvan aihe oli tiedossa ja se oli asukkaiden kanssa hiottu ja näkökulmitettu, mietittiin, ketkä ehdokkaat vaalipiirissä olisivat parhaat aiheesta keskustelemaan tai keidät asukkaat haluavat haastaa juuri tästä aiheesta. Päätöksen ehdokkaista teki Yle yhdessä asukkaiden kanssa siten, että sarjan kokonaisuudessa on otettu huomioon poliittisten puolueiden mahdollisimman tasapuolinen kohtelu ja Ylen riippumattomuus, Tuomi sanoo.
 Ylen runsaassa vaalisisältötarjonnassa Yle Vaalisohva on erilainen. Se on kodikas ja miltei intiimi.   Sinikka Tuomi
 Mukana olevat puolueet ovat rekisteröityneitä puolueita, joilla on vähintään yksi kansanedustaja. Tähän ohjelmaan mahtui ehdokkaista murto-osa, mutta kaikki ehdokkaat ovat halutessaan mukana  Ylen vaalikoneessa .
 Yle Vaalisohva eroaa tavallisista vaaliohjelmista myös niin, ettei kuvassa näy toimittajaa. Toimittaja oli kuvaustilanteessa kuitenkin paikalla ja teki asukkaiden kanssa perusteellisen pohjatyön.
 – Lisäksi toimittaja ja ohjaaja tekivät varsinaisen ohjelman leikkauspöydällä, kun noin tunnin materiaalista leikattiin valmis 15 minuutin ohjelma, Tuomi kertoo.
 Yle Vaalisohvan parhaat palat on koottu televisioon Yle Vaalisohva Remix -koosteeseen. Se esitetään TV1:ssa 10. huhtikuuta kello 21.05.

 Lue lisää:
 Ylen Vaalikone on avattu – Vastaukset paljastavat puolueiden ilmastokannat: Kyllä ilmastokamppailulle, ei lihaverolle ja bensa-autojen kiellolle
 Ylen uudessa vaaliohjelmassa ihmiset kutsuvat ehdokkaat kotiinsa  – politiikan tutkija innostui Vaalisohvasta: ”Loistava tilaisuus päästä poliitikon nahan alle”
 Ylen uuden vaaliohjelman suosio yllätti myös tekijät: 500 ihmistä haluaa puhua politiikkaa kotisohvallaan

Piirakka kuplii uunissa oudosti, ovella on kaksi tuntematonta poliitikkoa ja kamera käy – Nyt katsottavissa oleva Yle Vaalisohva yllättää


Summary: Neste oli säilynyt sinetöidyssä ruukussa yli kaksi tuhatta vuotta.

Kiinalaisesta haudasta viime vuonna löytynyt kahden vuosituhannen takainen neste on osoittautunut myyttiseksi eliksiiriksi, jota juomalla tavoiteltiin ikuista elämää, kertovat kiinalaisen Lyoyangin kulttuurijäänteiden ja arkeologian instituutin tutkijat uutistoimisto  Xinhualle .
 Keski-Kiinasta Luoyangin kaupungista löytynyt hautakammio on peräisin läntisen Han-dynastian ajalta aivan ajanlaskumme alusta tai hieman sitä ennen.
 Vainajan mukaan oli pantu paljon hauta-aarteita, muun muassa maalattuja saviruukkuja, hanhen muotoinen lamppu ja jade-esineitä.
 Erityisen merkittäväksi osoittautui pronssiruukku, jonka sinetin suojissa oli säilynyt 3,5 litraa kellertävää nestettä. Se tuoksahti vahvalta viiniltä, ja alkoholiksi sitä aluksi luultiinkin.
 Riisistä ja durrasta tehtyä ikivanhaa viiniä oli löydetty ennenkin, mutta Luoyangin pronssiruukun sisältö on ainutlaatuista. Laboratoriotutkimukset osoittivat sen kaliumnitraatin eli salpietarin ja rikkipitoisen aluniitin sekoitukseksi.
 Kullalla kuolemattomaksi?
 Sittemmin kaliumnitraattia on käytetty monenmoisiin tarkoituksiin, niin ilotulitteisiin ja lannoitteisiin kuin ruokaa sakeuttamaan.
 Luoyangin haudan tutkijat tulivat taolaisten tekstien perusteella siihen tulokseen, että muinaisille kiinalaisille kaliumnitraatti oli ihme-eliksiireissä keskeinen valmistusaine. Eliksiirin piti tehdä juojansa joko kuolemattomaksi tai ainakin erittäin pitkäikäiseksi.
 Vastaavissa kiinalaisresepteissä oli monia sellaisia aineita, joita ei suoralta päältä ajattelisi syötäviksi tai juotaviksi: kultaa, jadea, elohopeaa, arsenikkia ja muitakin suorastaan hengenvaarallisia mineraaleja.
 Myös kaliumnitraatti voi olla kuolemaksi, jos sitä nauttii liikaa.
 Oliko luoyangilaishaudan vainaja siis eliksiirinsä uhri? Vai pantiinko ruukku hautaan vain symboloimaan ikuisuutta? Eikö sisältöä ollut koskaan tarkoitettukaan juotavaksi? Näihin kysymyksiin tutkijoilla ei ainakaan toistaiseksi ole vastauksia.
 Keisarikin etsi ihmelääkettä
 Juuri haave ikuisesta elämästä oli pari sataa vuotta aiemmin koitunut kuolemaksi Kiinan ensimmäiselle keisarille, arveltiin  toisessa kiinalaisessa tutkimuksessa  viime vuonna.
 Hunanin arkeologisen instituutin tutkijat analysoivat kuivuneesta kaivosta löytynyttä kirjeenvaihtoa, jota oli lähetetty keisari Qin Shihuangin hovista ympäri laajaa maata. Kirjeissä käsiteltiin monia aiheita, myös keisarin tavoitetta jatkaa maallista elämäänsä loputtomiin.
 Tuntemattoman taitelijan näkemys Qin Shihuangista ilmestyi Kiinan keisareita esitelleessä kirjassa 1700-luvulla. CC0 1.0
 Keisari vaati etsimään kaikkialta ainetta, jolla hänen toiveensa toteutuisi, ja bambukaistaleille kirjoitettujen kirjeiden joukossa on säilynyt joitakin vastauksiakin.
 Yksi kylä pahoitteli, ettei sillä ollut mitään annettavaa, mutta yhdestä pikkukaupungista tarjottiin ratkaisuksi paikallista vuoristoyrttiä.
 Qinin arvellaan päätyneen nauttimaan sinooperi- eli elohopeasulfidipillereitä. Ne todennäköisesti aiheuttivat hänen kuolemansa tai ainakin jouduttivat sitä, tutkijat sanovat. Qin kuoli 39-vuotiaana vuonna 207 ennen ajanlaskumme alkua.
 Alkemistit uskoivat viisasten kiveen
 Tekstejä, jotka kertovat ihmisen yrityksistä panna kampoihin kuolevaisuudelleen, tunnetaan paljon ja jo hyvin kaukaa historiasta. Noista lähteistä on pääteltävissä, että sen, mikä onnistui jumalilta, arveltiin onnistuvan jollakin konstilla myös ihmiseltä.
 Esimerkiksi muinaiset kreikkalaiset uskoivat, että heidän jumalansa olivat kuolemattomia, koska he nauttivat ambrosiaa ja nektaria, "kuolemattomien ruokaa ja juomaa".
 Egyptissä Thoth saavutti saman juomalla sulaa kultaa, sumerilaisten kuninkaat puolestaan juomalla jumaläiti Ninḫursaĝin maitoa – tai niin sumerilaisissa teksteissä ainakin myöhemmin muisteltiin.
 Keskiajalla alkemistit yrittivät valmistaa viisasten kiven, jolla he uskoivat voivansa tehdä kultaa ja myös lääkettä, joka parantaisi kaikki kuolemantaudit. Näissäkin kaavailuissa esiintyi elohopea, jonka vaarallisuutta ei vielä tiedetty.
 Tällaisilla laitteilla alkemisti yritti valmistaa elämän vettä Italiassa 400 vuotta sitten.  Donato d'Eremita / CC0
 Espanjalaiset konkistadorit eivät vain alistaneet Amerikkojen asukkaita 1400- ja 1500-luvuilla, vaan myös etsivät sieltä lähdettä, jonka vedet takaisivat ikuisen nuoruuden. Ajatus ei kuitenkaan ollut vain eurooppalaista tuontitavaraa: myös mayojen legendoissa puhutaan ikuisen nuoruuden vesistä.
 Myyttisen Graalin maljan etsinnästä puolestaan on riittänyt ainesta niin keskiaikaisiin kirjoituksiin kuin tämän päivän viihteeseen, ja maljaa on etsitty myös vakavissaan.
 Maljan, josta Jeesuksen sanotaan juoneen viimeisellä ehtoollisella ja johon kerättiin hänen haavoistaan ristillä vuotanut veri, on uskottu takaavan löytäjälleen monenlaista hyvää. Sairauksien paranemisen lisäksi luvassa olisi ikuinen nuoruus, toisin sanoen kuolemattomuus.
  Tutkijat maistoivat eliksiiriä
 Vaikka ajatukseen ikuisen elämän mahdollisuudesta ei enää suhtaudutakaan muinaisella vakavuudella, tänäänkin moni etsii pitkää ikää purkista – vitamiineista, kivennäisaineista tai kuka mistäkin.
 1800-luvun New Yorkissa vastaus oli pienessä vihreässä pullossa. Se löytyi joitakin vuosia sitten tontilta, jolla oli 150 vuotta sitten ollut amerikansaksalaisten oluttupa. Alkoholipulloja oli jäänyt paljon, mutta pikkupullossa oli elämän eliksiiriä, kertoo  DNAinfo -sivusto.
 Tutkijat onnistuivat jäljittämään alkuperäisen reseptin Saksasta, vanhasta lääketieteellisestä opuksesta.
 Reseptissä on tulehduksia hillitsevää aalotea sekä ripaus muita 1800-luvulla edelleen yleisessä käytössä olleita luonnon antimia, joilla oli kautta aikain hoidettu monenlaisia sairauksia.
 Suurin osa eliksiiristä oli kuitenkin alkoholia. Ellei se kuolemattomaksi tehnytkään, niin saattoihan se antaa sellaisen tunteen, arvelee tutkimusta johtanut arkeologi  Alyssa Loorya .
 Tutkijat maistoivat testinsä tuotosta ja totesivat sen kitkeräksi.
 Haluatko kokeilla?
 13 grammaa aaloeta 2,3 grammaa raparperia 2,3 grammaa katkeronjuurta 2,3 grammaa kurkumaa 2,3 grammaa sahramia 1,2 dl vettä 3,6 dl vodkaa tai giniä
 Murskaa ja sekoita raparperi, katkero, kurkuma ja kumina. Purista aaloesta neste ja sekoita se sekä vesi ja alkoholi yrttimurskaan. Anna imeytyä kolme päivää. Ravistele välillä. Siivilöi ja juo.

Muinaisesta kiinalaishaudasta löytyi ruukullinen ikuisen elämän eliksiiriä – juoma saattoi tappaa nauttijansa


Summary: Perjantai-dokkarissa Menov*tunpaussi pian 25-vuotias Roosa Maskonen selvitti, mitä hänellä on 20 vuoden päästä edessään.

Vaihdevuosiaiheinen keskustelu satoine kommentteineen pomppasi silmilleni Facebookin uutisvirrasta.
 "Mulla alkoi megalomaanisilla kuukautisilla. Henkisellä puolella olin tosi hapero, itkin ja loukkaannuin aivan pikkuasioista ja hermo meni pienistäkin asioista. Heräilin öisin koko ajan."
 "Ankeat aamut ja viikoittainen mielialojen vaihtelu, vitutus sellaisiakin asioita kohtaan, jotka ei ennen vtuttaneet. Varsinainen alamäki alkoi 50-vuotispäivän jälkeen."
 "Kyllä popsin estrogeenia. Kuumat aallot tuli yöllä ja tutkin lääkärikirjasta mikä tauti kyseessä..pääsin hiviin asti kunnes menkkojen reistaillessa tajusin: vaihdevuodet."
 Huomasin olevani täysin tietämätön tästä edessä häämöttävästä “toisesta murrosiästä.”
 Olen pian 25-vuotias, miksi kukaan ei ole puhunut minulle vaihdevuosista?
 Soitan äidille.
 Äiti antaa varsin täpäkän vastauksen, kun utelen, että miksei hän ole kertonut minulle vaihdevuosistaan.
 - No en ole puhunut, kun et ole kysynyt mitään. Ei näistä asioista ole tapana puhua nuorille.
 Nyt siis kysyn.
 Anna-Leena Sipilä elää vaikeiden vaihdevuosioireiden kanssa. Aki Lahtinen / Yle
 Mieli voi järkkyä vaihdevuosissa
 Ensimmäisenä tapaan 52-vuotiaan näyttelijä  Anna-Leena Sipilän , joka elää tällä hetkellä pahinta aikaa omista vaihdevuosistaan.
 Hänelle psyykkiset oireet ovat olleet kaikista raskaimpia. Selittämättömistä raivokohtauksista ja itkuun pillahtamista on tullut arkipäivää.
 – Tavallaan muutut takaisin murrosikäiseksi. Et enää pysty hallitsemaan omia tunteitasi, se on todella omituista, Sipilä kuvailee.
 Vaihdevuodet ovat tuoneet Sipilälle päässä tapahtuvan myllerryksen lisäksi lukuisia fyysisiä oireita.
 – Ei minulla ollut mitään aavistusta, että oireet voivat olla näin monimuotoiset. Nivelten särkyä, jäykkyyttä, iho muuttuu, paino vaihtelee ja turvottaa, Sipilä kertoo.
 Hänellä vaihdevuosioireet pysyvät jotenkuten kurissa estrogeenilla.
 – En tiedä, millainen olisin ilman hormonikorvaushoitoa.
 Johanna Tohni toivoo, että vaihdevuosista olisi helpompi puhua. Aki Lahtinen / Yle
 Oireet voivat yllättää jo alle nelikymppisen
 Kun tamperelainen stand up -koomikko  Johanna Tohni  sai ensimmäiset hikikohtaukset 37-vuotiaana, hän kuvitteli olevansa vakavasti sairas.
 Tohnille ei tullut mieleenkään, että kyse voisi olla esimenopaussista – siis siitä, että keho valmistautuu vaihdevuosiin.
 Nyt 41-vuotias Tohni kärsii säännöllisesti hikoilujaksoista, jotka voivat kestää useamman kuukauden.
 – Ja se jakso tarkoittaa siis sitä, että hikoilen vähintään kerran tunnissa. Joskus huomattavasti useamminkin.
 Tällä hetkellä Tohni on ollut muutaman kuukauden oireeton. Hän yrittää nauttia olostaan, mutta koko ajan mielessä pyörii ajatus siitä, että tämä hyvä jakso ei kestä ikuisesti.
 – 41-vuotiaana naisena oleminen on ihanaa. Kehoni kuitenkin estää minua nauttimasta tästä ajasta, mikä pitäisi olla minulle parasta aikaa, se on raivostuttavaa, Tohni sanoo.
 Tohni ei ole tehnyt stand upia vaihdevuosioireista, koska omassa elämässä oireet eivät ole vielä näyttäytyneet mitenkään hauskoina, päinvastoin.
 Toisaalta vaihdevuosista on hänen mukaansa hankala puhua lavalla senkin takia, että aihe on edelleen tabu.
 – Kun sinä mainitsetkin niistä edes tavallisessa keskustelussa, niin ihmiset jähmettyvät, Tohni sanoo.
 Tohni toivoo, että vaihdevuosista voitaisiin tulevaisuudessa keskustella entistä avoimemmin.
 – Että se ei ole vain naureskelua, että sinä nainen vanhenet, kuukautiset jäävät pois, et pysty enää saamaan lapsia ja pimpsa on kuiva. Kyllähän sen on yleinen läppä.
 Sari Lilliestiernaa kyllästyttää se, että naisia pelotellaan kamalilla vaihdevuosioireilla. Aki Lahtinen / Yle
 "Se voi olla monille aika kipeä asia, kun ei enää voi saada lapsia"
 Näyttelijä  Sari Lilliestierna  on kyllästynyt siihen, että naisia pelotellaan turhaan vaihdevuosilla ja niihin liittyvillä oireilla.
 – Edelleen naisille sanotaan, että elämä muuttuu huonommaksi, naiseus muuttuu pienemmäksi ja on pakko olla jollain tavalla kärttyinen. Tai sitten täytyy kokea, että elämästä puuttuu joku hirveän iso asia, Lilliestierna sanoo.
 Lilliestiernan mukaan naisen elämä voi vaihdevuosien alkamisen jälkeen jopa helpottua, kun kuukautiset jäävät pois.
 – Ei tarvitse kokea särkyjä, ei oksenna kerran kuussa, eikä tarvitse aina miettiä, missä on vessa.
 64-vuotias Lilliestierna ei ole kokenut omia vaihdevuosiaan mitenkään hankalana asiana, mutta toisaalta hän tietää, että monelle ne kuitenkin ovat vaikea paikka.
 Hänen mukaansa olisikin hyvä keskustella lukuisten erilaisten oireiden ohella myös siitä, miltä vaihdevuodet tuntuvat.
 – Se voi olla monille aika kipeä asia, kun ei esimerkiksi enää voi saada lapsia, Lilliestirena sanoo.
 Katariina Romppaisen asenne elämää kohtaa on muuttunut pelottomaksi vaihdevuosien loppumisen jälkeen. Aki Lahtinen / Yle
 Viimeisenä tapaan 54-vuotiaan  Katariina Romppaisen . Romppainen on viimeisen vuoden aikana saanut heittää hyvästit omille vaihdevuosilleen.
 Kun vaihdevuodet alkoivat, Romppainen ajatteli, että hänen naiseutensa olisi jollain tapaa ohitse. Ajatus teki hänet surulliseksi.
 – Toisaalta ei sitä niissä oireissa ja tunnetiloissa kerinnyt aktiivisesti suremaan, että nyt minun naiseuteni on ohitse. Sitä vain selviytyi päivästä toiseen.
 Romppaisella pahin oire oli muutaman vuoden jatkunut kuumuus, jonka takia hänen piti vähentää saunominen, kahvi ja alkoholi minimiin.
 Nyt kun vaihdevuosioireiden aiheuttama tukala olotila on enää muisto, hän puhuu niiden loppumisesta silmin nähden vapautuneesti.
 – Ne ovat kuin synnytyskivut: Ne näköjään unohtaa sitten, kun ne ovat ohi.
 Romppainen ei ole ainoastaan päässyt eroon ikävistä oireista, vaan hän kokee olevansa myös henkisesti muuttunut. Hän on löytänyt itsestään uudenlaisen keveyden ja naisellisuuden, jollaista ei tiennyt olevan olemassakaan.
 Eikä hän enää pelkää elämää.
 – Nyt tuntuu, että olen uuden ihanan maiseman edessä. Olen nyt vapaa, minä olen minä ja kaikki on mahdollista.
 Perjantai-dokkari: Menov*tunpaussi katsottavissa Areenassa tästä.
 Lisää vaihdevuosista Perjantain suorassa lähetyksessä huomenna 15. maaliskuuta Yle TV1:llä klo 21.05 alkaen. Vieraana hormonikorvaushoitojen puolesta puhuva toimittaja ja juontaja Salla Paajanen, toisen murrosiän jo läpikäynyt eläköitynyt toimittaja Pirkko Arstila sekä vaihdevuosia tutkinut lääketieteen tohtori Riina Katainen.
 Perjantai: Vaihdevuodet tulevat, oletko valmis? katsottavissa Areenassa lähetyksen jälkeen tallenteena täällä:

 Lue myös:
 Susanna Suomelan vaihdevuosioireet käynnistettiin 19-vuotiaana endometrioosin takia: “Tuntuu kuin iso osa seksuaalisuutta olisi viety pois”

Naiset toivovat, että vaihdevuosista ei enää vaiettaisi eikä niille naureskeltaisi: “En tiedä, millainen olisin ilman hormonikorvaushoitoa”


Summary: Maakuntauudistuksen kaatuminen tietää kunnille tiukkoja taloudellisia aikoja. Kainuussa pelätään koko maakunnan katoamista.

Tästä on kyse Koska maakuntauudistusta ei tullut, kuntataloutta on hankala suunnitella pitkäjänteisesti. Kainuussa uhkakuvana on, että maakunta ei jatka tulevaisuudessa itsenäisenä maakuntana. Kuntaliiton mukaan uudistumisen kariutuminen voi nostaa keskusteluihin uudelleen esille kuntaliitokset. Kainuussa kunnat tekevät jo paljon yhteistyötä, mutta sen merkitys kasvaa jatkossa yhä enemmän.
 Kainuussa samaistutaan vahvasti kotimaakuntaan. Yhdelle kainuulaisuus merkitsee maakuntalaulun spontaania kajauttamista pesäpallo-ottelussa tai saunan lauteilla, toiselle sielua hivelevää luontoa ja vaaramaisemia. Kolmas havahtuu ymmärtämään juuriensa merkityksen vasta, kun on lähtenyt muualle.
 Entä jos Kainuu katoaisi itsenäisenä maakuntana Suomen kartalta – miltä se tuntuisi?
 – Se olisi outoa. On tärkeää, että voi sanoa olevansa Kainuusta. Se on tunne jossakin tuolla sisällä, kajaanilainen  Arto Saxholm  sanoo ja taputtaa rintaansa.
 – Vaikka Kainuu katoaisi hallinnollisena nimikkeenä, mielikuvista se ei kuitenkaan katoa. Tosin olisihan se hieman hassua, jos kuuluisimme vaikka Ouluun, jatkaa kajaanilainen  Saara Uusiheimola .
 Toistaiseksi elämme niin kuin mitään ei olisi suunniteltukaan.  Jari Tolonen
 Vuosia valmisteltu  maakuntauudistus kariutui samalla , kun sote-uudistus kaatui.  Suomen kuusi suurinta kaupunkia  kertoivat jo kannattavansa kuntapohjaista mallia palveluiden järjestämisessä, ei maakuntapohjaista hallintomallia.
 Kainuulle, reilun 70 000 asukkaan maakunnalle,  maakuntauudistus olisi ollut otollinen . Nyt tulevaisuus on epävarma.
 – Konkreettisin uhkakuva on, onko meillä jatkossa maakuntastatusta tai itsenäistä maakuntaa. Tietysti myös se, miten selviämme sotepalveluista ilman uudistusta, Kajaanin kaupunginjohtaja  Jari Tolonen  sanoo.
 Miten epävarmuuden kuilu ylitetään?
 Laskutavasta riippuen maakunta- ja soteuudistusta on hiottu  erilaisissa muodoissa  jo 15 vuoden ajan. Seuraava uudistus selvinnee vasta vuoden, parin päästä. Tämä hankaloittaa kuntatalouden pitkäjänteistä suunnittelua.
 – Emme tiedä, meneekö sote valtiolle vai säilyykö se kuntien rahoitettavana. Maakuntauudistuksessa olisi rukattu myös kuntien veroprosentteja ja tehty uusi valtionosuusjärjestelmä. Toistaiseksi elämme niin kuin mitään ei olisi suunniteltukaan, Tolonen sanoo.
 Kajaanissa asuu yli puolet Kainuun asukkaista. Myös pienemmässä kunnassa, noin 2 300 asukkaan Hyrynsalmella, koetaan, että talouden ennakointi palautui nyt lähtöruutuun. Sen kanssa on kuitenkin vain elettävä.
 – Kriisikuntaprosessit ja muut läpikäyneenä olemme siinä tilanteessa, että tähän saa tulla joku muukin kokeilemaan, saako palveluja hoidettua paremmin tai tehokkaammin hinta-laatu -suhteeltaan, Hyrynsalmen kunnanjohtaja  Heimo Keränen  heittää.
 Kajaanin kaupunginjohtaja Jari Tolosen mielestä Kainuussa pitäisi keskustella ilman ennakkoluuloja siitä, millainen hallintomalli takaa sen, että Kainuussa on mahdollisimman hyvä elää.  Timo Sihvonen / Yle
 Keräsen mukaan pienellä kunnalla ei ole liiemmin puskuria esimerkiksi siihen, jos Kainuun kuntien rahoittama sote-kuntayhtymä tekee alijäämäisen tuloksen. Se kertoo, kuinka helposti heilauteltavissa kunnan talous on. Kainuun sote on aloittanut  toimintansa sopeuttamisen  (Kainuun Sanomat), koska sen talous painui viime vuonna yli 20 miljoonaa euroa pakkaselle.
 – Kunnat joutuvat tekemään saman työn sikäli, kun sopeuttamisvaraa on. Ainakin talouden seurantaa ja hallintaa on täsmennettävä, on tehtävä jonkinlainen silta epävarmuuden kuilun yli. Monet palvelut ovat lakisääteisiä, mutta ei tätä voi lytätä yksin soten niskaan, Tolonen toteaa.
 Laajempien hartioiden tarve ei ole poistunut mihinkään.  Timo Reina
 Kuntien liikkumavara ei ole kovin suuri muuallakaan maassa. Kuntaliiton varatoimitusjohtaja  Timo Reinan  mukaan esimerkiksi viime vuonna talous heikkeni merkittävästi suurimmassa osassa kuntia.
 Etenkin ikääntyvän Suomen palvelutarpeet kasvavat, mikä aiheuttaa kustannus- ja investointipaineita.
 – Akuutisti taivas ei putoa varmasti missään kunnassa, mutta pidemmän päälle se kuormittaa ennen kaikkea veronmaksajia. Sillä ei ole väliä, mikä vastuu on kunnilla, mikä valtiolla ja mikä mahdollisella laajan väestöpohjan toimijalla, Reina sanoo.
 Keskeistä Reinan mukaan on nyt se, miten uudistusta jatketaan. Miten palvelut turvataan niin, että samalla pystytään hillitsemään kustannusten nousua ja lisäämään taloudenpidon ennakoitavuutta?
 – Laajempien hartioiden tarve ei ole poistunut mihinkään. Millainen malli tarkasti ottaen eduskuntavaalien jälkeen on, jää nähtäväksi. Toivottavasti se istuu eri tyyppisten alueiden, niiden ihmisten ja palveluiden tarpeisiin paremmin kuin nyt rauennut ratkaisutapa oli, Reuna sanoo.
 Kunnat yhteen vai tekemään yhteistyötä?
 Maakunta- ja soteuudistuksen valmistelu hiljensi  kuntaliitoskeskustelun  pitkäksi aikaa. Liitoksia tehtiin paljon 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen aikana, mutta esimerkiksi tänä vuonna ei tehdä yhtään kuntaliitosta.
 Kuntaliiton varatoimitusjohtaja Timo Reina uskoo, että uudistuksen kariutuminen voi lisätä kuntaliitoshalukkuutta. Hänen mukaansa olisi järkevää, jos yhdistymistä arvioidaan jatkossa vapaaehtoisuuden pohjalta.
 – Kunnan miettisivät silloin itse, missä tilanteessa tämän tyyppinen voimien kokoaminen voi olla tarpeen. Minusta olisi perustelua, että valtio myös edistäisi vapaaehtoisia kuntien yhdistymisiä avustuksilla niin kuin on pitkään myös tehty.
 Hyrynsalmen kunnanjohtaja Heimo Keräsen mukaan oma kunta on ollut vielä tehokas ja hyvä tapa tuottaa palvelut. Kainuussa kunnat ovat myös tottuneet tekemään paljon yhteistyötä yli kuntarajojen.
 – Kuntaliitoskuvio on oma messunsa, mutta näen Kainuun vahvasti yhtenä tehokkaana yhteistoiminta-alueena. Yksittäisissä pienissä kuntaliitoksissa ei ole järkeä, koska palvelut eivät välttämättä parane tai tehostu verrattuna siihen, mitä voimme tehdä nyt vapaaehtoisesti.
 Pitäisi hieman iloisempi laulu löytyä.  Arto Saxholm
 Kajaanin kaupunginjohtaja puhuu myös vahvan kuntayhteistyön ja sen kasvavan merkityksen puolesta. Pelkkä rajojen piirtäminen uudelleen kun ei kasvata suoraan kunnan tai kuntien kantokykyä.
 – Meidän pitäisi puhua siitä, mikä Kainuu on, ja millainen hallintomuoto olisi mahdollisimman hyvä 70 tuhannelle ihmiselle niin, että täällä on mahdollisimman hyvä elää. Silloin pitää miettiä ennakkoluulottomasti myös Kainuuta ilman kuntarajoja ja mahdollisesti ilman maakuntaa, Jari Tolonen sanoo.
 Entä jos Kainuun maakunta katoaa kartalta – kajahtaako maakuntalaulu tulevaisuudessa yhtä pontevasti ilmoille vaikka siellä pesäpallo-ottelussa tai saunan lauteilla?
 – Kainuulaisuus ei lähde kainuulaisista, se ei ole maakuntaan sidottu. Nälkämaan laulua voi edelleen laulaa, Tolonen vakuuttaa.
 Kajaanilainen Saara Uusiheimola on samaa mieltä, mutta Arto Saxholm uskaltaa laittaa vastaan.
 – Pitäisi hieman iloisempi laulu löytyä. Se on pikkuisen surullinen ja ruokkii kainuulaista imagoa, mikä ei ole välttämättä sen laulun arvoinen enää tänä päivänä, Saxholm sanoo.
 Oletko huolissasi oman asuinkuntasi palveluiden säilymisestä? Voit keskustella aiheesta keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.

Maakuntauudistusta ei tullut: Nostetaanko kuntaliitokset taas pöydälle?


Summary: Nummenmaan tutkimusryhmä kuvantaa tunteita aivoissa ja paikallistaa niiden kokemista kehossa.

Lauri Nummenmaa  on Suomen johtavia aivotutkijoita ja varsinkin tunteiden tutkimisen kansainvälistä huippua. Nummenmaan tutkimusryhmä on jo vuosien ajan tutkinut tunteiden mekanismeja aivojen molekyylitasolta aina suurten ihmisryhmien käyttäytymiseen asti.
 Turun PET-keskuksessa tutkitaan tunteita ja aivoja muun muassa magneetti- ja PET-kuvausta käyttämällä.
 – Me tutkimme tunteita ja aivoja, ja sitä miten aivot tuottavat tunteita.
 Rakkaus avaa ja sulkee silmät
 Kansainvälisellä Aivoviikolla Puoli seitsemän -ohjelman vieraana ollut Nummenmaa tutkii muun muassa aivojen suhdetta rakkauden tunteeseen.
 – Me tutkimme sekä seksiä, rakkautta että ystävyyttä aivoissa. Sitä millaiset molekyliradastot aivoissa toimivat silloin kun me koemme yhteenkuuluvuutta toisten kanssa, ollaan yhdessä. Mitkä saavat meidät motivoitumaan yhdessäoloon.
 Rakkaus on tunteena Nummenmaan mukaan samaan aikaan monimutkainen ja helppo.
 – Rakkaus on toisaalta monimutkainen ja toisaalta hirveän helppo. Meidän on hankala ennustaa sitä, kuka ihminen rakastuu keneenkin. Aivot pyrkivät siihen, että me rakastuisimme vähintään johonkin ihmiseen, että meidän sukumme jatkuisi. Todennäköisesti aivoissa ensin naksahtaa päällee systeemi, mikä saa meidät rakastumaan, ja sen jälkeen toinen systeemi, mikä rajaa kaikki muut ihmiset ulkopuolelle. Rakkaus sekä avaa silmät että sulkee silmät.
 Missä tunteet tunnetaan?
 Lauri Nummenmaan tutkimusryhmä on tutkinut laajoissa  nettikyselyissä  myös sitä, mihin kohtaan kehoa ihmiset sijoittavat erilaiset tunteet.
 – Meitä kiinnostaa se, miten tunteet järjestyvät ja jäsentyvät kehossa, ja millä tavalla aivojen keräämä tieto vaikuttaa tunnekokemuksen syntyyn. On jännittävää, että tunne ei synny pelkästään päässä, vaan se syntyy sen kautta mitä kehossa tapahtuu.
 Tunnekartta-tutkimuksen tulokset ovat myös yksi  kiinnostavimmista yllätyksistä Nummenmaan tutkijauralla.
 – Tunnekarttaa ryhdyttiin aluksi tekemään vähän puolivitsillä. 15 ihmistä laboratoriossa täytti tunnekartat ja tuli jonkinlaisia kuvia. Sitten tehtiin se isommalla joukolla – monta sataa ihmistä maailmalla täytti samat kartat, ja oli iso pettymys, että ne näyttivät ihan samanlaisilta.
 Tutkimuksessa paljastui, että keholliset kokemukset tunteiden sijainnista olivat samanlaisia viidessätoista eri maassa.
 Katso Lauri Nummenmaan koko haastattelu  Yle Areenasta

Aivotutkija Lauri Nummenmaa tutkii tunteita: "Rakkaus on toisaalta monimutkainen ja toisaalta hirveän helppo tunne"


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian parlamentti päätti torstaina hyväksyä hallituksen esityksen, jonka mukaan Britannia pyytää EU:lta lykkäystä maan EU-erolle. Äänestyksessä 412 kansanedustajaa kannatti lykkäyksen anomista ja 202 vastusti sitä.
 Esityksen mukaan brexit saattaa lykkääntyä kolmella kuukaudella, eli eurovaalien yli. Alkuperäisen suunnitelman mukaan Britannian on määrä erota Euroopan unionista 29. maaliskuuta, ja EU:n on hyväksyttävä eron lykkäys.
 Pääministeri  Theresa May  vie ensi viikolla erosopimuksensa vielä kolmannen kerran parlamentin äänestettäväksi. Jos parlamentti hyväksyy sopimuksen, brexitin lykkäys jäisi todennäköisesti lyhyeksi.
 Parlamentti äänesti useista esityksistä tänä iltana.
 Parlamentti hylkäsi ehdotuksen, joka olisi opastanut hallitusta hakemaan brexitille riittävästi lykkäystä, jotta Britannia voisi järjestää uuden kansanäänestyksen EU-erosta. Ehdotusta vastusti 334 ja kannatti 85 parlamentaarikkoa.
 Lisäksi parlamentti hylkäsi äänin 314-312 ehdotuksen, jossa parlamentin alahuone olisi ottanut brexitiin haltuunsa 20. maaliskuuta ja tuonut keskusteluun lisää vaihtoehtoja EU-eron toteuttamiseksi.
 Parlamentti hylkäsi myös ehdotuksen, jonka myötä brexitiä olisi lykätty, jotta parlamentin enemmistö olisi voinut päästä sopuun brexitin eri toteutustavasta. Äänet jakautuivat 318-302.
 Eilen keskiviikkona parlamentaarikot äänestivät, ettei Britannia voi erota EU:sta ilman sopimusta. Tiistain äänestyksessä parlamentti hylkäsi toistamiseen pääministeri Mayn neuvotteleman erosopimuksen.

Britannian parlamentti päätti hakea jatkoaikaa brexitille


Summary: Jatkossa ammattilentäjien koulutuksessa varaudutaan "mustiin joutseniin"  ja panostetaan manuaaliseen ohjaukseen.

Kahden Boeing 737 Max -koneen maahansyöksy  on keskusteluttanut suomalaisen lentokoulun käytävillä.
 – Ei voi sanoa, että tapahtumat olisivat jotenkin vaikuttaneet yleiseen tunnelmaan. Sitä täällä on tietenkin aprikoitu, onko turmien syynä Boeingin uuden koneen automaation ongelma, kuten vahvasti näyttää, Suomen Ilmailuopiston rehtori  Juha Siivonen  sanoo.
 – On ihan mahdollista, että koneeseen on tullut uusia järjestelmiä ja toimintoja, eikä niitä ole koulutuksessa riittävästi huomioitu.
 Useiden uutislähteiden mukaan lentoturmiin liittyy uusi MCAS-järjestelmä. Lyhenne tulee sanoista  Maneuvering Characteristics Augmentation System . Tuon järjestelmän tarkoitus on estää lentokoneen keulan liiallisesta nousemisesta johtuva hallinnan menetys, eli sakkaaminen.
 Deutsche Welle  ja  Helsingin Sanomat  kertovat, että järjestelmää tarvitaan, koska Boeing 737 Max -koneen suuret moottorit on tilanpuutteen vuoksi sijoitettu toisin kuin konetyypin aiemmissa versioissa. Järjestelmän on määrä estää koneen nousun liian pystyyn asentoon painamalla sen nokkaa alaspäin.
 Varmuus MCAS-järjestelmän mahdollisesta roolista onnettomuuksiin saadaan vasta kun koneiden mustat laatikot on analysoitu. Boeing on joka tapauksessa jo luvannut päivittää järjestelmänsä.
 Samalla katse kääntyy lentokonevalmistajan jakamaan informaatioon ja lentäjien koulutukseen.
 Antti Laakso / Yle
 Suomen Ilmailuopiston Juha Siivonen pitää mahdollisena, että vuosikymmeniä vanhan konetyypin uuteen versioon suhteuduttiin liian luottavaisesti.
 Lentokonevalmistaja ei tiedottanut uudesta  järjestelmästä ainakaan kaikkia l entoyhtiöitä, eikä lentäjiä koulutettu.
 – Voi väittää, että jos sitä tietoa olisi, ongelmatilanteessa saatettaisiin huomata nopeammin, että juuri tuo järjestelmä tekee nyt omiaan, Juha Siivonen arvioi.
 Suomalaiset lentoyhtiöt lentävät Boeingin kilpailijan Airbusin kalustolla, näin ollen turmakoneiden yksityiskohdat eivät ole Suomen Ilmailuopistolla tiedossa.
 Itse koulutus on kuitenkin hyvin samankaltaista eri puolilla maailmaa.
 Varaudu odottamattomaan
 Juha Siivosen mukaan vaikeinta on kouluttaa lentäjiä reagoimaan “mustiin joutseniin”.
 Kyseessä on alun perin finanssialan ilmiöitä kuvannut käsite, jolla kuvataan erittäin epätodennäköistä tapahtumaa, jolla on valtava vaikutus. Lentokouluttajat käyttävät maailmalla samaa termiä suunnilleen samassa merkityksessä.
 – Tämä on ollut ilmailualalla iso kysymys jo ainakin viisi vuotta. Enemmän ja enemmän kehitetään koulutusta siihen suuntaan, että miten varaudutaan yllättäviin asioihin, joita ei ole tapahtunut koskaan ennen, Juha Siivonen kuvaa.
 Erilaisia erikoistilanteita varten järjestetään paljon koulutusta. Tällaisia ovat esimerkiksi moottorin vikatilanteet sekä nousut ja laskut voimakkaassa sivutuulessa. Ne voivat olla haastavia tilanteita, mutta eivät mustia joutsenia.
 – Ne eivät ole helppoja asioita, eikä niiden koulutuksesta pidä tinkiä. Niiden koulutus menee kuitenkin aina tietyn käsikirjoituksen mukaan, Siivonen kuvaa.
 Jatkossa lentäjiä halutaan opettaa reagoimaan oikein täysin odottamattomissa tilanteissa. Musta joutsen voisi olla esimerkiksi ongelma sellaisessa automaatiojärjestelmässä, jonka olemassaolosta lentäjä ei edes tiennyt.
 Manuaalinen lentotaito tärkeää
 Automaation lisääntyessä perinteinen lentäminen on Juha Siivosen mukaan yhä keskeinen taito.
 – Monessa lentoyhtiössä käytetään paljon automatiikkaa ja ne ovat ihan hyviä. Mutta jos pääsääntöisesti käytetään automatiikkaa, oma taito voi ruostua.
 Lentäjällä on oltava hyvä tuntuma koneeseensa. Voisi kuvitella, että tämä olisi itsestäänselvyys, mutta näin ei aina ole. Esimerkiksi  Air Francen  kymmenen vuotta sitten sattuneessa turmassa yhtenä onnettomuuden tekijänä oli miehistön osaamattomuus.
 – Air Francen onnettomuuden analyyseissa on tultu siihen johtopäätökseen, että miehistön osaaminen olisi ollut vähän puutteellinen – ja sen seurauksena siellä lisättiin manuaalisen lentämisen koulutusta, Siivonen sanoo.
 Asiaan on kiinitetty huomiota myös muualla. Siivonen uskoo, että jatkossa lentokouluttajien simulaattoreissa eri puolilla maailmaa harjoitellaan entistä enemmän perinteistä käsinohjausta.
 Koulutus tarpeen mukaan
 Jatkossa lentäjiä koulutetaan reagoimaan oikein sellaisiinkin ilmiöihin, jollaisia ei ole aiemmin tapahtunut. Toisaalta on syytä oppia jo tapahtuneesta.
 Juha Siivonen uskoo, että jatkossa koulutuksissa kiinnitetään yhä enemmän yhtiökohtaisiin tarpeisiin.
 – Yhdysvaltain ja Euroopan lentoviranomaiset harmonisoivat koulutusta. Toisaalta uskon, että tulevaisuudessa lentoyhtiöt saavat vähän vapaammin rakentaa koulutusohjelmia. Silloin niiden kehittäminen perustuu siihen, mikä kunkin yhtiön tarve on, Siivonen sanoo.
 – Standardinmukaisesta koulutuksesta voitaisiin poiketa lentoyhtiössä havaittujen tapahtumien pohjalta.
 Tapahtumat voivat olla onnettomuuksia, läheltä piti -tilanteita tai muita havaintoja esimerkiksi uusista konetyypeistä. Näin voidaan keskittyä alueisiin, joissa koulutusta kipeimmin tarvitaan.
 Suomen Ilmailuopistossa opiskelee tällä hetkellä pitkälti toistasataa opiskelijaa, jotka työllistyvät pääosin Finnairin palvelukseen.
 Lue myös:
 Boeingin turmakoneille lisää lentokieltoja – Japani ja Venäjä ilmatilan sulkuvuorossa
 Lentäjät raportoivat Boeingin turmakonemallin ongelmista jo edellisen onnettomuuden jälkeen
 Lennot Boeing 737 MAX 8 -lentokoneilla kielletty koko Euroopassa – monet lentoyhtiöt keskeyttäneet turmakoneen käytön

Boeingin turmat: Vuosikymmeniä vanhan konetyypin uuteen versioon suhtauduttiin ehkä liian luottavaisesti, sanoo lentäjäkoulun rehtori


Summary: Rankkasateet ja tulvat ovat aiheuttaneet viime aikoina laajoja tuhoja Mosambikissa ja naapurimaa Malawissa.

Trooppinen hirmumyrsky Idai rantautuu varhain perjantaina eteläisessä Afrikassa sijaitsevaan Mosambikiin.
 Idaista saattaa tulla voimakkain sykloni, joka on osunut Mosambikiin lähes kahteenkymmeneen vuoteen.
 YK:n mukaan hirmumyrsky tuo mukanaan erittäin voimakkaita tuulia ja sateita, jotka todennäköisesti jatkuvat viikonlopun ajan. Rankkasateiden arvioidaan aiheuttavan suuria tulvia.
 Avustusjärjestöt varoittavat, että kymmenet tuhannet ihmiset voivat joutua jättämään kotinsa myrskyn takia. Myös naapurimaa Malawin asukkaat saattavat olla vaarassa.
 Mosambik on perunut lentoja useisiin kohteisiin lähestyvän myrskyn takia. Satoja ihmisiä on jäänyt jumiin pääkaupunki Maputon kansainväliselle lentokentälle.
 Viranomaisten mukaan Mosambikissa, Malawissa ja Etelä-Afrikassa on viime aikoina kuollut yhteensä ainakin 126 ihmistä rankkasateiden ja niiden aiheuttamien tulvien takia.
 YK:n mukaan jo lähes 100 000 ihmistä on paennut tulva-alueelta.
 Mosambik on yksi maailman köyhimmistä maista. Lähes puolet maan väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella.

Trooppinen hirmumyrsky Idai iskemässä Mosambikiin, pahin myräkkä vuosikausiin uhkaa kymmeniä tuhansia ihmisiä


Yhdysvaltain senaatti äänesti torstai-iltana Suomen aikaa nurin hätätilan, jonka avulla presidentti  Donald Trumpin  oli määrä rahoittaa muurin rakentaminen Meksikon vastaiselle rajalle.
 Demokraattien lisäksi myös moni republikaani äänesti hätätilan perumisen puolesta, ja hätätila kaatui äänin 59–41.
 Trump uhkasi heti äänestyksen jälkeen käyttää seuraavaksi veto-oikeuttaan muurin rahoittamiseksi. Muuria vastustavien määrä ei ole niin suuri, että he pystyisivät estämään Trumpin veton. Äänestystulos oli silti Trumpin kannalta nöyryyttävä.
 Trump ei onnistunut alkuvuodesta hankkimaan kongressilta rahoitusta muurihankkeelleen, joten hän julisti maahan hätätilan rahoituksen saamiseksi.
 Lue myös:
 Trump haluaa vielä 8,6 miljardia ekstradollaria Meksikon rajamuuria varten  (11.3.)
 Trumpin hätätila törmäsi edustajainhuoneen vastustukseen  (27.2)

Yhdysvaltain senaatti äänesti Trumpin muurihätätilan nurin – myös republikaanit äänestivät perumisen puolesta


Summary: Yhtiö aikoo kuitenkin jatkaa koneen tuotantoa.

Boeing kertoo keskeyttävänsä 737 Max -konetyypin toimitukset, mutta jatkavansa sen tuotantoa. Konetyypissä epäillään olevan tyyppivika.
 Boeingin 737 Max -konetyyppi on määrätty laajaan käyttökieltoon viikonloppuna Etiopiassa sattuneen tuhoisan lento-onnettomuuden jälkeen.
 Sama konemalli putosi myös Indonesiassa viime lokakuussa. Kumpikin maahansyöksy tapahtui pian nousun jälkeen.
 Lue myös:
 Boeingin turmakoneille lisää lentokieltoja – Japani ja Venäjä ilmatilan sulkuvuorossa
 Boeingilla vaikeuksia myös sotilaskoneiden valmistuksessa: Yhdysvaltain puolustusministeriö tyytymätön ilmatankkauskoneiden turvallisuuteen
 Boeingin turmat: Vuosikymmeniä vanhan konetyypin uuteen versioon suhtauduttiin ehkä liian luottavaisesti, sanoo lentäjäkoulun rehtori

Boeing keskeyttää turmakonetyypin toimitukset


Summary: Prosessin pitkittyminen voisi avata oven esimerkiksi uudelle kansanäänestykselle, kirjoittaa toimittaja Pasi Myöhänen.

Britannian pääministeri  Theresa May  lähtee ensi viikolla jälleen kolkuttelemaan EU:n ovia Brysseliin. Tällä kertaa reissun syynä on jatkoajan pyytäminen brexit-prosessille.
 Britannian parlamentti äänesti torstaina selvin numeroin läpi hallituksen aloitteen, joka mahdollistaa lykkäyksen brexitille jos EU tähän suostuu.
 EU-eroon tulisi lyhyt "tekninen" lykkäys, jos Theresa Mayn EU-erosopimus hyväksytään ensi viikolla. Jo kaksi kertaa hylätystä sopimuksesta äänestetään brittiparlamentissa vielä kolmannen kerran, niin uskomattomalta kuin se tuntuukin. Äänestyspäivä on todennäköisesti ensi viikon tiistai.
 Olisi erittäin yllättävää, että tällä viikolla 149 äänellä tyrmätty sopimus yhtäkkiä hyväksyttäisiin. EU on sanonut, ettei sopimukseen enää tehdä muutoksia.
 May pelottelee brexitin peruuntumisella
 Pääministeri May luottaa siihen, että kovan linjan EU-eromieliset siirtyvät hänen sopimuksensa tukijoiksi sen pelossa, että koko brexit uhkaa peruuntua.
 Torstaina läpi nuijitussa hallituksen lykkäysaloitteessa todetaan, että brexitiin tarvitaan pidempi lykkäys jos Mayn erosopimusta ei hyväksytä. Prosessin pitkittyminen voisi avata oven esimerkiksi uudelle kansanäänestykselle.
 Osa jyrkän linjan brexitööreistä onkin siirtynyt Theresa Mayn leiriin. Entinen brexit -ministeri  David Davis  sanoi yllättäen, että hän on avoin Mayn sopimuksen tukemiselle.
 On kuitenkin erittäin vaikea nähdä, että Theresa Mayn sopimuksen kannattajia on ensi viikolla tarpeeksi. Brexitöörien lisäksi Mayn konservatiivipuolueen EU-jäsenyyttä kannattavat kansanedustajat kapinoivat pääministerin sopimusta vastaan, eikä konservatiiveilla ole parlamentissa omaa enemmistöä.
 Tukipuolue DUP:n sanoo harkitsevansa Mayn auttamista mutta puolueella on parlamentissa vain 10 kansanedustajaa.
 Kompromissin etsiminen kilpistyi äänestystappioon
 Brexitin pattitilanteeseen toivottiin eilen ratkaisua muutosesityksestä, joka hylättiin vain kahden äänen voimalla.
 Se olisi käytännössä siirtänyt brexit -prosessin aloitteen hallitukselta parlamentille. Esityksen voimalla olisi luotu suuntaa antavien äänestysten sarja, jonka toivottiin selvittävän mitä brexit-ratkaisua brittiparlamentti voisi kannattaa.
 Tällä viikollahan parlamentti hylkäsi kaikki sille tarjotut eromallit, eli pääministerin erosopimuksen ja sopimuksettoman eron.
 Äänestysten sarja olisi voinut näyttää voisiko parlamentti tukea esimerkiksi Norjan kaltaisia läheisiä EU-suhteita.
 Parlamentin "vallankaappausyrityksen" kilpistyminen vähensi toivoa kompromissiratkaisun löytymisestä. Ilman sellaista Britannian sopimukseton ero on edelleen vakava riski.
 Sopimukseton äkkiero on edelleen oletusvaihtoehto, johon Britannia lain mukaan päätyy jos muuta erotapaa ei keksitä tai brexitiä ei peruta.
 Se, että parlamentti äänesti sopimuksetonta eroa vastaan ja hakee nyt jatkoaikaa ei riitä.
 Britanniassa varapääministeri  David Lidington  väläytti kuitenkin eilen, että suuntaa antavien äänestysten sarja voidaan luoda jos Mayn sopimus jälleen torpataan.
 Samalla maassa puhutaan jo nyt neljännestä yrityksestä Mayn sopimuksen hyväksyttämiseksi. Tästä viikosta piti tulla brexit-prosessin kohtalonviikko, mutta paljon jäi edelleen selvittämättä.
 Lue myös:
 Britannian parlamentti päätti hakea jatkoaikaa brexitille
 Vaikuttaako brexit ihan pähkähullulta? – Tässä 5 selitystä Britannian EU-eron umpisolmuun

Analyysi: Jatkoajan hakeminen ei riitä – sopimukseton ero uhkaa Britanniaa ellei brexit-suosta päästä ylös


Summary: Baltian mailla on vielä tekemistä toisen maailmansodan juutalaisvainojen selvittämisessä, arvioivat tutkijat.

JERUSALEM / HELSINKI   Puola sai viime vuonna aikaan kansainvälisen kohun  säätämällä erikoisen holokaustilain. Laki kielsi vankeusrangaistuksen uhalla sanomasta, että myös puolalaisia osallistui juutalaisten murhaamiseen toisessa maailmansodassa.
 Todellisuudessa puolalaisia oli mukana. Motiivi ei välttämättä ollut natsien rotuoppien mukainen ideologia, vaan myös halu saada haltuunsa juutalaisten omaisuutta, sanoo Suomen juutalaisluovutuksia tutkinut kirjailija  Elina Sana.
 Puola taipui lieventämään lakia , mutta se ei ole suinkaan yksin holokaustin historian vääristelyssä, sanoo natsien sotarikoksia selvittävä  Efraim Zuroff  Jerusalemin  Simon Wiesenthal -keskuksesta .
 Natsirikollisia jäljittävän Zuroffin mukaan monet maat ovat haluttomia käynnistämään tutkimuksia siitä, osallistuivatko niiden kansalaiset holokaustiin.
 – Se vaihtelee maasta toiseen. Toiset ottavat asian vakavasti, toiset kaunistelevat, hän sanoo.
 Kaikkein vastahakoisimpina Zuroff pitää Ukrainaa ja Baltian maita, läntisessä Euroopassa Itävaltaa.
 "Holokaustin vääristely torjuttava"
 Zuroff on kehunut muun muassa Suomea SS-vapaaehtoisiin liittyvien  selvitysten tekemisestä. Hän kiittää myös ainakin Yhdysvaltoja, nyky-Saksaa ja jossain määrin Serbiaa siitä, että ne ottavat vakavasti natsien rikosten selvittämisen.
 Hän huomauttaa, että vaikka natsit olivat holokaustin suunnittelijoita, toimeenpanoon osallistui myös runsaasti natsien vallan alla olleiden maiden kansalaisia.
 On tärkeää varmistaa, etteivät maat vääristele holokaustin historiaa kiistämällä sitä, Zuroff arvioi.
 Simon Wiesenthal-keskuksen Jerusalemin-toimistoa johtavan Efraim Zuroffin mukaan monet maat ovat yhä haluttomia käynnistämään tutkimuksia siitä, osallistuivatko niiden kansalaiset holokaustiin. Heidi Levine
 Miksi se on niin vaikeaa?
 Zuroff uskoo, että maiden haluttomuutta olla myöntämättä osuuttaan holokaustiin selittää pyrkimys välttyä häpeältä, kuluilta ja huonolta julkisuudelta, joita tällaisiin oikeudenkäynteihin liittyy.
 Yksittäisen maan kansalaisten paljastuminen natsirikollisiksi saattaisi myös pilata kansakunnan narratiivia, tarinaa siitä, millainen kansakunnan historia on.
 Hyvä esimerkki on Tanska. Vuosien ajan päätarina oli, että tanskalaiset pelastivat juutalaisia. Tanskalaiset lähettivät 7 500 maan 8 000 juutalaisesta Ruotsiin turvaan veneillä.
 – Mutta Tanska myös luovutti juutalaisia pakolaisia Gestapolle ja tuhansia tanskalaisia liittyi vapaaehtoisina SS:n aseelliseen siipeen Waffen-SS:ään, Zuroff kertoo.
 Toisin kuin Suomi, Tanska on ollut hänen mukaansa haluton tekemään virallista selvitystä asiasta.
 Zuroff toteaa, että juutalaisten pelastaminen Tanskasta oli fantastista ja suurempi kuva maan sodanaikaisesta historiasta on hyvä. Silti myös tarinan toinen puoli tulee tietää.
 Liettuassa puolestaan narratiivi on, että liettualaiset eivät ole vastuussa vaan saksalaiset ja itävaltalaiset, jotka tulivat maahan ja tappoivat valtaosan juutalaisista, Zuroff sanoo
 – Liettualaiset eivät voi kiistää, että holokausti tapahtui. Se tapahtui heidän takapihallaan. Liettuassa on 227 holokaustin joukkohautaa. He osallistuivat hyvin paljon.
 Ranskalta kesti Zuroffin mukaan 50 vuotta myöntää, että he olivat jossain määrin vastuussa  natsien kanssa yhteistyötä tehneestä Vichyn nukkehallituksesta .
 Auschwitzin leirin komentaja Rudolf Höss tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin Auschwitzissa huhtikuussa 1947. Hirttolava on leirin alkuperäisen kaasukammion vieressä. Stuart Foster / AOP
 "Zuroff pilasi juhlat"
 Zuroffin liettualaisella ystävällä, toimittaja-kirjailija  Ruta Vanagaitella  on tosin hieman toisenlainen selitys sille, miksi liettualaiset ovat olleet vastahakoisia, kun Zuroff on pyytänyt selvittämään liettualaisten osuutta holokaustiin.
 Vanagaite oli kuvannut Zuroffille, kuinka liettualaiset olivat kommunismin romahdettua ekstaasissa itsenäisyydestään. Samoihin aikoihin Zuroff tuli ja syytti heitä osallisuudesta natsien rikoksiin.
 – Pilasit juhlat. Mitä odotat meidän kertovan sinulle? Vanagaite oli huomauttanut.
 Vanagaite kertoo myös, että Liettuassa on säälitty ikääntyneitä miehiä, joita Zuroff on yrittänyt saada oikeuteen vuosikymmenten takaisista rikoksista. Nuorimmatkin epäillyt ovat yli 90-vuotiaita.
 Zuroff puolestaan katsoo, ettei syyllisyyttä vähennä se, että ihminen on vanha.
 "Ei haluta puhua siitä, minkä tutkijat jo tietävät"
 Kaikissa Baltian maissa on kyllä ollut holokaustirikosten selvittämiskomitea. Virossa komiteaa johti suomenjuutalainen diplomaatti ja ministeri  Max Jakobson . Elina Sanan mukaan Virossa komitea teki hyvää työtä.
 Virossa ei pelkästään tuhottu omia juutalaisia, vaan natsi-Saksa toi sinne tapettavaksi juutalaisia muualta Euroopasta. Tappamiseen osallistui paikallisia poliiseja.
 Mutta Virossakin aiheesta puhuminen on vaikeaa. Virolaisten osuutta holokaustiin selvittänyt tutkija  Anton Weiss-Wendt  on kertonut saaneensa valtavasti vihapuhetta päälleen siitä, että hän on ylipäätään sanonut myös virolaisten osallistuneen juutalaisten tuhoamiseen.
 – Tämä kertoo siitä, ettei siellä kansakuntana olla ehkä vieläkään valmiita kertomaan kaikkea, minkä tutkijat jo tietävät, Sana toteaa.
 Hänen mukaansa Suomen osa oli helpompi, koska Suomea ei miehitetty. Virolaisten poliisien oli sen sijaan varmaankin osittain pakko tehdä, mitä saksalaismiehittäjät vaativat.
 Mutta Suomessakaan kaikki eivät ilahdu selvityksistä. Sana on saanut oman osansa vihapuheesta. Aikanaan jopa hänen puhetilaisuuksiinsa palkattiin turvamiehiä.
 Mutta miksi vanhoja asioita pitäisi penkoa?
 Historian vääryyksien tunnustaminen on tärkeää uhrien ja heidän läheistensä kannalta. Sillä on merkitystä myös vääryyksiin syyllistyneen maan kannalta.
 Zuroff kertoo sanoneensa Baltian maille, että niiden on selvitettävä historiansa tätä puolta itsensä, ei hänen takiaan.
 – Jos ei myönnä historiaansa, se on moraalisen saastumisen muoto, hän katsoo.
 Myös Vanagaite pitää vääryyksien tunnustamista tärkeänä tulevaisuuden kannalta. Hän kertoo nähneensä kirjansa julkaisemisen jälkeen paljon antisemitismiä.
 – Se tarkoittaa, että joissain olosuhteissa sama voisi tapahtua uudestaan. Meidän täytyy ymmärtää, että tämä on yhä läsnä meissä, Vanagaite toteaa.
 Juutalaisia kuljetetaan keskitysleireille Itä-Euroopassa vuonna 1942. AOP
 "Salailu muokkaa kansakuntaa"
 Elina Sana uskoo, että mitä avoimemmin yhteiskunta on käsitellyt menneisyyden ongelmia, sitä avoimempi se voi olla nykyisten ongelmien suhteen. Esimerkkeinä hän mainitsee Viron ja Saksan.
 Virossa on hyvin vähän pakolaisia ja Viro on ollut pakolaisten suhteen viime aikoinakin hyvin torjuva.
 – Onko tämä liitettävissä siihen, että Virolla on ollut omat vaikeutensa tutkia sekä toisen maailmansodan aikaiset että neuvostovallan ajan tapahtumat, jolloin kaikki oppivat varomaan puheitaan ja tekojaan? Sana pohtii.
 Sana uskoo, että epäluulo ja asioiden selvittämättä jättäminen muokkaavat kansakunnan tapaa olla ja sen luonnetta.
 Hän uskoo myös, että vaikeus, jolla Virossa suhtaudutaan juutalaisvainoihin osallistumiseen näkyy jossain määrin siinä, miten nykyisin maassa halutaan torjua toisennäköisiä, muualtatulevia ihmisiä.
 Saksa on puolestaan Sanan mielestä ollut hieno esimerkki siitä, miten menneisyyden tilinteko näkyy nykyajassa.
 Kun suuri määrä turvapaikanhakijoita tuli vuosikymmenen puolivälissä Eurooppaan, liittokansleri  Angela Merkel  oli varsinkin aluksi sitä mieltä, että pakolaiset täytyy ottaa vastaan, koska saksalaiset ovat itse tehneet niin paljon pahaa historiassa.
 – Mielestäni poliittinen halu avata ovet johtuu siitä, että saksalaiset ovat tehneet valtavasti työtä oman menneisyytensä selvittämisessä, Sana sanoo.
 Kuuntele Maailmanpolitiikan arkipäivää-ohjelma  tästä aiheesta .
 Itä-Saksan nuoret pääsivät helpommalla
 Brittitutkija  Mary Fulbrook  pitää äärimmäisen tärkeänä ymmärtää, mitä tapahtui ja miten asiat saattoivat tapahtua. Syyllisyys on ymmärrettävä paljon laajemmin kuin vain oikeudellisessa mielessä.
 – Jos emme ymmärrä tätä, emme voi ymmärtää vastaavia tilanteita toisissa paikoissa ja toisena aikana.
 Länsi-Saksassa tapahtui hänen mielestään se virhe, että entiset natsit otettiin mukaan yhteiskuntaan ja kiistettiin syyllisyyden laajuus. Tämä johti siihen, että seuraavassa sukupolvessa kaikki tunsivat syyllisyyttä.
 Itäsaksalaiset puolestaan kasvatettiin uskomaan myyttiin, että he elivät fasisminvastaisessa maassa, joka oli viaton ja jonka puna-armeija oli vapauttanut.
 Siksi kansallinen perintö ei piinaa itäsaksalaisia nuoria yhtä paljon kuin länsisaksalaisia, hän uskoo.
 – Siksi mielestäni tulos oli jossain suhteessa parempi Itä-Saksassa, vaikkakin keinot olivat huonompia. Molemmissa osissa olisi pitänyt olla täsmällisempi tilinteko menneisyyden suhteen.
 Yle Uutisgrafiikka
 "Haavojen avaaminen voi jakaa yhteiskuntaa"
 Menneisyyden selvitystyö jakaa myös israelilaisia. Nuoremman polven israelilainen, holokaustin historiaa opettava  Amos Raban  ei katso, että on juutalaisten asia vaatia muita maita tutkimaan holokaustihistoriaansa.
 Haavojen avaaminen on hänestä kunkin maan sisäinen asia.
 – En katso olevani moraalinen mittapuu siksi, että olen itse holokaustista selvinneiden lapsenlapsi, Raban sanoo.
 Rabanilta riittää ymmärrystä myös niille Itä-Euroopan maille, jotka eivät ole valmiita tutkimaan osuuttaan julmuuksiin.
 – Voin ymmärtää, miksi Puola, Unkari ja Liettua sanovat, että historioitsijat yrittävät avata haavoja, jotka hajottavat yhteiskuntaa, joka on jo jakaantunut muista syistä. Joskus täytyy olla riittävän vahva avatakseen näitä haavoja.
 Onko Suomessa vielä tutkittavaa?
 Elina Sanan mukaan Suomessakin on vielä tutkittavia asioita. Osa niistä liittyy hänen omiin tutkimuksiinsa Suomen Saksalle luovuttamista juutalaispakolaisista ja sotavangeista.
 Hän toivoisi jonkun tutkivan esimerkiksi, mitä tapahtui yhden luovutetun, varakkaan latvianjuutalaisen liikemiehen  Elias Kopelowskyn  omaisuudelle, kun Suomen valtiollinen poliisi luovutti hänet Saksalle.
 Toinen selvitettävä asia olisi, kuinka monta Saksalle luovutetuista neuvostosotavangeista todella oli juutalaisia.
 Sana toteaa, että Suomen osuus hirmuteoissa on kaiken kaikkiaan ollut aika vähäinen.
 – Siinä mielessä meillä ei ole mitään pelättävää, että ne selvitetään.
 Suomi voi asioita tutkimalla myös toimia esimerkkinä maille, joiden historia on paljon vaikeampi. Esimerkiksi Puolalle, jossa populistinen hallitus kieltää sanomasta, että puolalaiset osallistuivat juutalaisten tuhoamiseen.
 Sana toteaa, että osallisuuden selvittäminen on tuskallista mutta tärkeää. Entistä tärkeämpää se on Euroopan nykyisen tilanteen vuoksi.
 – Niin antisemitistiset kuin muunlaiset rasistiset ilmaisut ovat tulleet puolihyväksytyiksi tavoiksi puhua toisista ihmisistä.
 Sana arvioi, että pakolaiskriisi on tuonut uudelleen esiin väittelyt siitä, onko maailmassa väestönosia, jotka eivät sovi tänne, joukkoomme.
 – Ei puhuta arjalaisittain, mutta kyllä ne sävyt ovat aika tuttuja. On hurjaa nähdä, että on noussut sellaisia sukupolvia, jotka joko eivät halua tietää tai eivät tiedä, mitä aika lähellä meidän menneisyydessämme on tapahtunut, Sana sanoo.
 Lue myös:
 "Katuvaa natsia en ole koskaan kohdannut" – Natseja 40 vuotta metsästänyt Efraim Zuroff ei aio lopettaa työtään koskaan
 Puolustusministeri Niinistöltä haukut SS-miesten tekoja kaivelleelle selvitykselle – "Heidän päälleen heitetään epäilyksen varjo ilman todisteita"

"Moni maa yrittää vääristellä holokaustin historiaa" – Historian tutkijoita syytetään kansakuntien hajottamisesta


Summary: Muusikko lepää sukuhaudassa Pomarkussa.

Muusikko, Yö-yhtyeen keulakuva  Olli Lindholm  on haudattu lauantaina,  kertoo Seiska-lehti .
 Kansansuosikki haudattiin lehden mukaan sukuhautaan Pomarkussa Satakunnassa.
 Lindholm kuoli 12. helmikuuta sairauskohtaukseen. Hän olisi täyttänyt ensi tiistaina 55 vuotta.
 Seiskan mukaan hautajaiskirkossa esitettiin Lindholmin tekemää musiikkia.
 Olli Lindholm syntyi ja kasvoi Porissa. Hän vietti varhaisia  lapsuusvuosiaan  myös Pomarkussa. Viime vuosikymmenet hän asui Tampereella.
 Lue myös:
 Olli Lindholmin muistoksi paloi Porissa tuhansia kynttilöitä – museo keräsi osan talteen jälkipolville
 Laulaja Olli Lindholm on kuollut viime yönä – "Olli kertoi, että on huolissaan terveydestään"

Seiska: Olli Lindholm haudattiin


Summary: Evakuointi johtuu nestekaasukeskuksen huoltotöiden yhteydessä syntyneestä vuodosta.

Oulun pelastuslaitoksen mukaan Oulun keskustassa sijaitsevassa kauppakeskus Valkeassa tapahtui lauantaina iltapäivällä vaarallisen aineen onnettomuus.
 Pelastuslaitoksen mukaan kauppakeskus Valkean ravintoloiden nestekaasukeskuksessa oli tehty huoltoa ja venttiilit olivat jääneet ilmeisesti vuotamaan, josta tuli neskekaasun hajua kauppakeskukseen.
 Tilat on pelastuslaitoksen mukaan evakuoitu ja tuuletus on käynnissä.
 Tässä vaiheessa ei henkilövahinkoja, pelastuslaitos tiedottaa.
 Pelastuslaistos sai hälytyksen tehtävästä kello 14.38.
 Oulun poliisin johtokeskuksen mukaan, kauppakeskus Valkeassa on paikalla useita pelastuslaitoksen ja ensihoidon yksiköitä.
 Asiasta kertoi ensimmäiseksi Iltasanomat.

Oulussa kauppakeskus Valkea evakuoitu


Summary: Pakotteet on määrä vahvistaa EU:n ulkoministereiden tapaamisessa maanantaina.

Suomi on torjunut Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n alaisuudessa toimivan rajavartiolaitoksen apulaispäällikön amiraali  Gennadi Medvedevin  lisäämisen EU:n pakotelistalle. Asiasta kertoo yhdysvaltalainen  Radio Free Europe/Radio Liberty  (RFE/RL).
 RFE/RL kertoo useiden nimettömien lähteiden kertoneen, että alun perin Medvedev piti lisätä pakotelistalle.
 Medvedev on RFE/RL:n saamien tietojen mukaan ollut mukana Venäjän ja Suomen välisessä rajayhteistyössä ja osallistui viime vuonna rannikkovartiostojen arktiseen foorumiin Suomessa.
 Suomen EU-edustusto ei RFE/RL:n mukaan kommentoinut asiaa.
 Suomessa asiasta kirjoittaa  Verkkouutiset .
 RFE/RL:n toimintaa rahoittaa Yhdysvaltain kongressi.
 Pakotteet seurausta Kertshinsalmen tapahtumista
 Eilen perjantaina nimettömät lähteet kertoivat uutistoimisto AFP:lle, että EU asettaa pakotteita useille Venäjän kansalaisille. Pakotteet asetetaan Kertshinsalmessa marraskuussa sattuneen selkkauksen takia.
 Pakotteet on määrä vahvistaa maanantaina EU:n ulkoministereiden tapaamisessa.
 Venäjän joukot valtasivat aseita käyttäen kolme ukrainalaista alusta ja pidättivät yli 20 merimiestä Kertshinsalmessa marraskuussa. Salmi on Mustanmeren ja Asovanmeren välissä kulkeva kapea vesiväylä.
 Venäjä on väittänyt, että ukrainalaiset alukset olivat Venäjän aluevesillä. Kertshinsalmen toisella rannalla olevan Krimin niemimaan liittämistä Venäjään ei kuitenkaan ole tunnustettu kansainvälisesti, joten merioikeudellisesti kyseessä on kansainvälinen salmi.
 EU on jo asettanut pakotteita yhteensä 164 venäläiselle ja ukrainalaiselle johtuen Krimin valtauksesta vuonna 2014.

Yhdysvaltalaismedia: Suomi torjui FSB:n alaisen rajavalvontapomon lisäämisen pakotelistalle


Summary: Presidentti Macronia vastustavat mielenosoittajat yrittävät saada lisää puhtia hiipuviin protesteihinsa.

Presidentti  Emmanuel Macronia  vastustavat mielenosoitukset ovat jälleen muuttuneet väkivaltaisiksi Pariisissa.
 Mielenosoittajien joukot ovat heitelleet poliiseja katukivillä ja tuhonneet luksusmyymälöiden liiketiloja Pariisin pääkaudulla Champs-Élyséellä. Mellakat ovat keskittyneet Riemukaaren ympäristöön.
 Macronia vastustavat niinsanotut keltaliivit ovat järjestäneet mielenosoituksiaan joka viikonloppu jo joulukuusta lähtien.
 Macron julisti alkuvuodesta kaksi kuukautta kestävän kansallisen dialogin, joka on nyt päättynyt. Mielenosoittajien mielestä keskustelua kävivät vain Macronin tukijat, yhteiskunnan yläluokka ja liike-elämä.
 Mielenosoittajien joukot ovat kevään aikana vähitellen kutistuneet. Nyt he yrittävät saada toimintaan uutta puhtia.
 Pariisiin on koottu lisää poliisivoimia. Sisäministeri  Christophe Castaner  on ottanut tiukan linjan vandalismiin. Hän on määrännyt poliisin puuttumaan mielenosoittajien "kohtuuttomaan väkivaltaan suurimmalla ankaruudella".
 – Tästä ei saa olla epäselvyyttä: he [mielenosoittajat] hakevat väkivaltaa ja ovat täällä levittämässä kaaosta.
 Yli 40 mielenosoittajaa on pidätetty.
 Mielenosoitukset alkoivat viime vuonna polttoaineen hinnankorotuksista. Macron on pyrkinyt tulemaan mielenosoittajien vaatimuksia vastaan tarjoamalla kymmenen miljardin euron tukipakettia pienipalkkaisimmille työntekijöille ja eläkeläisille.

Keltaliivien mielenosoituksessa vandalisoidaan Champs-Élyséetä – katso suorana


Summary: Asutuksen keskellä liikkuneesta sudesta tehtiin yöllä useita havaintoja Kotkassa. Samannäköinen eläin on nähty tänään juoksemassa tietä pitkin Haminan suuntaan.

Ville Hono  oli ajamassa poikansa kanssa Kotkan Lankilan suunnasta keskustaan päin myöhään perjantaina, kun näki jotain outoa.
 – Ajoin Langinkosken sillalla ja katsoin, että sillan vierestä nousee jotain tielle. Ensin luulin sitä ketuksi. Kun pääsin lähemmäksi huomasin, että se on liian iso ketuksi eikä liiku kuin koira, Hono kertoo.
 Se oli kiinnostunut autosta ja tuijotti meitä suoraan silmiin.  Ville Hono
 Hän hiljensi vauhtia ja alkoi epäillä, että kyseessä on susi.
 – Se ei väistänyt ollenkaan. Kun auto oli pysähtynyt, se siirtyi noin metrin päähän auton sivuun. Se oli kiinnostunut autosta ja tuijotti meitä suoraan silmiin.
 Pyöri mäessä
 Hono soitti hätäkeskukseen ja pyysi poikaansa ottamaan eläimestä kuvia. Vain yksi kuva onnistui, koska puhelimen kamera ei pysynyt auton lähellä pyörineen suden perässä.
 – Se pyöri siinä mäessä varmaan viisi minuuttia, melkein koko sen ajan kun puhuin puhelimessa. Olihan se aika kuumottava tilanne.
 Kun susi vihdoin lähti jolkottamaan mäkeä ylöspäin, miehet uskaltautuivat ulos autosta katsomaan, mihin suuntaan se meni. Poliisi ehti paikalle vasta, kun susi oli kadonnut paikalta.
 – Mäestä se lähti Keisarillisen kalastusmajan yläpuolelta Korelan suuntaan. Poliisit kertoivat, että susi oli nähty vähän aiemmin Ruonalassa. Se oli mennyt siellä jonkun naisen ohi.
 On mahdollista, että kyseessä on sama yksilö.  Satu Aurala
 Alueella toimiva Kymin-Karhulan riistanhoitoyhdistyksen toiminnanjohtaja  Satu Aurala  vahvistaa, että jälkien ja valokuvan perusteella kyseessä oli susi.
 – Jälkien perusteella se liikkui yksin ja jatkoi matkaansa itään päin. Se on ilmeisesti mennyt Langinkoskelta seiskatien yli Karhulan suuntaan. Se on tullut ehkä jäitä pitkin Pyhtäältä, koska myös Munapirtistä tuli joku havainto, Aurala sanoo.
 Suden kuvaa on jaettu runsaasti Facebookissa. Iltapäivällä keskusteluun ilmestyi kuvakaappaus, jonka perusteella susi on jatkanut matkaansa kohti Haminaa. Kuvassa susi juoksee tien varressa.
 – On mahdollista, että kyseessä on sama yksilö. Ainakin suunta on oikea. Sudet voivat kulkea pitkiä matkoja ja käyttävät liikkuessaan paljon teitä, sanoo Satu Aurala.
 Ei käyttäytynyt uhkaavasti
 Suden havaintopaikkojen lähistöllä on runsaasti asutusta ja myös päiväkoteja sekä kouluja.
 – Ei niitä kovin usein asutuksen keskellä näy, sanoo Aurala.
 Satu Auralalla ei ole tiedossaan, että susi olisi käyttäytynyt uhkaavasti.
 – En usko, että tämä yksilö olisi häiriintynyt tai sitä pitäisi pelätä. Terve yksilö välttää ihmistä eikä tule lähelle.
 Edellinen tapaus samalta seudulta on  neljän vuoden takaa , kun poliisi etsi sutta Kyminlinnan alueella. Sudesta tehtiin useita havaintoja, sillä se pyöri päiväsaikaan muun muassa erään koulun lähistöllä.
 Tuolloin eläintä on jäljittämässä poliisipartioita sekä kaksi petoyhdyshenkilöä. Poliisi pyysi ihmisiä välttämään liikkumista alueella.

Susi piiritti isän ja pojan autoon yöllä keskellä tietä: "Ei väistänyt ollenkaan"


Summary: Poliisi tutkii pientalossa syttyneen palon syytä.

Neljän asunnon pientalo on palanut pahoin Helsinkin Malmilla Pihatiellä.
 Yksi ihminen on kuollut tulipalossa, kerrotaan Helsingin pelastuslaitokselta.
 Pelastustuslaitos sai hälytyksen palosta noin kello 13 lauantai-iltapäivänä.
 Pelastuslaitos jatkaa sammutustöitä ja poliisi tutkii syttymissyytä.

Helsingin Malmilla yksi ihminen kuoli tulipalossa


Summary: Aiemmin sykloni tappoi Mosambikissa ja Malawissa.

Kaakkois-Afrikassa riehuva Idai-sykloni on siirtynyt Mosambikista Zimbabween. Ainakin 24 ihmistä on kuollut ja sata on kateissa itäisessä Zimbabwessa, kertovat maan viranomaiset.
 Myrsky on vaikuttanut Zimbabwessa tuhansien ihmisten elämään katkomalla sähköjä ja tuhoamalla siltoja. Se on aiheuttanut myös maanvyöryjä, jotka ovat vieneet taloja mennessään.
 Pelastushelikopterit yrittivät auttaa ihmisiä, mutta tuuli hidastaa niiden lentoa.
 Zimbabwea on koetellut tänä vuonna myös paha kuivuus, mikä on vahingoittanut viljasatoa. YK:n mukaan yli viisi miljoonaa zimbabwelaista tarvitsee ruoka-apua tänä vuonna.
 Idai teki perjantaina tuhojaan Mosambikissa, jossa 19 ihmisen raportoitiin kuolleen. Syklonia edeltäneissä rankkasateissa kuoli aiemmin tällä viikolla yli sata ihmistä Mosambikissa ja Malawissa.

Hirmumyrsky siirtyi Zimbabween – ainakin 24 kuollut


Summary: Koko maa suree, mutta erityisesti muslimit ovat sokissa. Heitä on aina kohdeltu Uudessa-Seelannissa hyvin, kertoo Kirsi Crowley.

Christchurchin lauantai-ilta on poikkeuksellisen rauhallinen. Yleensä viikonloppuillat ovat vilkkaita, kun ihmiset rientävät ravintoloihin ja huvittelemaan.
 – Kaupunki on hyvin hiljainen. Täällä on suorastaan harras tunnelma, kertoo Ylen toimittaja  Kirsi Crowley .
 Hän seisoo Kasvitieteellisen puutarhan aidan luona. Sen kupeeseen on tuotu kymmenien metrien matkalta kukkia, surunvalitteluita ja pehmoeläimiä terrori-iskujen uhreille.
 – Ihmiset näyttävät hyvin järkyttyneiltä. Ilmapiiri on kuin hautajaisissa.
 Asukkaat toivat muistoviestejä ja kukkia terrori-iskun uhreille Christchurchin kasvitieteelliseen puutarhaan lauantaina. Mick Tsikas / EPA
 Maa on ollut ylpeä rauhallisuudestaan
 Crowleyn mukaan Uusi-Seelanti muistuttaa monella tapaa Suomea: se on pieni, moderni ja vauras.
 – Maa on myös hyvin rauhallinen. Ihmiset ovat suorastaan ylpeitä siitä, ettei täällä tapahdu ikinä mitään järisyttävää. Sen vuoksi täällä toistuu nyt koko ajan sana ennenkuulumaton – mitään näin ennenkuulumatonta ei ole koskaan tapahtunut.
 Crowley kohtasi aidalla pienen muslimimiesten ryhmän.
 – He eivät voineet uskoa, että tällaista voi sattua täällä Uudessa-Seelannissa. Tämä on heidän mukaansa ollut aina hyvä maa muslimeille. Heidän ei ole koskaan tarvinnut pelätä täällä, ja he ovat kokeneet kuuluneensa yhteiskuntaan. Senkin vuoksi tämä on ollut valtava sokki heille, Crowley kertoo.
 Äärioikeiston suunnitelmat pelottavat
 Monet uusiseelantilaiset pohtivat, onko maa joutunut kohteeksi juuri rauhallisuutensa vuoksi. Isku vaikuttaa lisäksi hyvin organisoidulta, mikä herättää huolta.
 – Nyt kysytään, onko esimerkiksi äärioikeisto varustautumassa asein ja miten vahva se on.
 Lauantai-iltana paikallista aikaa kadut ovat jo auki. Ainoastaan iskujen kohteina olevaan moskeijaan johtavat kadut on suljettu.

Ylen toimittaja Christchurchissa: "Tunnelma on kuin hautajaisissa"


Summary: Yksi mies onnistui nappaamaan aseen ampujalta, mutta tämä pakeni autoon.

Uuden-Seelannin moskeijahyökkäyksistä selvinneet kertovat kauhunhetkistään  NZ Herald -lehdessä .  Syed Mazharuddin  todisti, kuinka hänen ystäviään ammuttiin ja kuinka moskeijassa työskennellyt mies sai riistettyä aseen ampujalta.
 Linwoodin moskeijassa oli Mazharuddinin mukaan 60–70 ihmistä, kun asemies käveli sisään.
 – Aivan sisäänkäynnin vieressä oli vanhempia ihmisiä rukoilemassa, ja hän vain alkoi ampua heitä, Mazharuddin kertoo.
 Asemies tulitti hurjasti ympäriinsä, kunnes moskeijassa työskennellyt mies sai riistettyä aseen tältä.
 – Tämä sankari juoksi ampujan perässä, mutta ei onnistunut löytämään aseen liipasinta. Ampuja juoksi autoon, jossa häntä odotettiin. Hän pakeni, Mazharuddin kertoo.
 Hänen ystäviään oli ammuttu rintaan ja päähän. Toinen kuoli heti, ja toinen vuosi voimakkaasti verta, kun Mazharuddin yritti saada yhteyttä hätänumeroon.
 – Ambulanssin tuloon meni puoli tuntia, ja uskon ystäväni kuolleen.
 Isä ammuttiin lasten edessä
 Masjid Al Noorin moskeijasta selvinnyt  Khaled Al-Nobani  puolestaan todisti, kuinka kolmen lapsen kanssa liikkeellä ollut isä ammuttiin. Al-Nobani oli jo päässyt moskeijasta ulos, kun hän näki isän lapsineen juoksevan häntä kohti.
 – Kun he juoksivat, asemies ampui isän. Minä otin lapset huomaani, ja joku paikallinen tuli auttamaan meitä.
 Kaksi Al-Nobanin ystävää kuoli iskussa. Toinen heistä oli syyrialaispakolainen, jolla oli neljä lasta. Lisäksi kymmenen Al-Nobanin ystävää joutui sairaalaan.

Moskeijoissa olleet kertovat kauhunhetkistään: "Hän ampui isän lasten silmien edessä"


Summary: Luottoluokittaja arvioi, että Suomen talouskasvun huippu on ohitettu ja on odotettavissa, että se hidastuu.

Luottoluokittaja Standard & Poor's pitää Suomen luottoluokituksen ennallaan luokassa AA+. Suomen tulevaisuudennäkymät ovat luokittajan mukaan vakaat.
 Valtiokonttori kertoi asiasta lauantaina Twitterissä.
 S&P:n mukaan Suomen luottoluokitus nousee, mikäli tuleva hallitus pystyy tekemään talouden kannalta tarpeellisia muutoksia. Luottoluokittajan mukaan rakenteelliset muutokset ovat tarpeellisia muun muassa ikääntyvän väestön vuoksi.
 S&P arvioi, että Suomen talouskasvu on ohitettu ja on odotettavissa, että se hidastuu. Luottoluokittaja harkitsee laskevansa luottoluokitusta, jos rakenteellisia uudistuksia ei saada aikaiseksi.
 Raportissa  kiitetään vuoden 2016 kilpailukykysopimusta Suomen kilpailukyvyn parantamisesta. S&P:n mukaan esimerkiksi työajan pidentäminen ja lomarahojen leikkaukset nostivat Suomen kilpailukykyä vientimarkkinoilla.
 Luottoluokittajan mielestä Suomen viennin piristyminen ei ole vain kauppakumppanien kysynnän ansiota.
 Luottoluokittajan mukaan hallituksen uudistuskyky heikentyi maaliskuussa, kun sote-uudistus kaatui ja johti hallituksen eroamiseen.
 Uudistuksen kaatumisen takia S&P epäilee, että työmarkkinoilla vaadittavat rakenteelliset uudistukset eivät etene seuraavan hallituksen aikana. S&P uskoo, että sote-uudistus on tulevankin hallituksen prioriteettilistalla korkealla, joka voi viivästyttää muita tärkeitä uudistuksia.
 S&P odottaa, että pitkällä aikavälillä Suomen vienti tyrehtyy vuosien 2019-2021 aikana. Luottoluokittajan mukaan tähän on syynä vahva euro ja kysynnän hidastuminen.
 Lue myös:
 Fitch Ratings pitää Suomen luottoluokituksen ennallaan, mutta laskee arviota viime vuoden talouskasvusta

Luottoluokittaja Standard and Poor's pitää Suomen luottoluokituksen ennallaan


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Työpaikkoja tuli, mutta se ei riitä, sanovat asiantuntijat
 Suomen viime aikojen reipas työllisyyskehitys hidastuu selvästi.  Ylen haastattelemista talousasiantuntijoista  suurin osa ei usko, että lähivuosina yllettäisiin 75 prosentin työllisyyteen. Sekin olisi vasta ensimmäinen virstanpylväs kohti tervettä rakennetta, kun kansa ikääntyy.
 Uuden-Seelannin moskeija-ampumisesta epäillylle murhasyytteet
 Uudessa-Seelannissa moskeija-ampumisesta epäilty  Brenton Tarrant   on tuotu oikeuden eteen . Hän on saanut murhasyytteet, mutta todennäköisesti syytteitä tulee vielä lisää. Tarrantia epäillään päätekijäksi  Uuden-Seelannin Christchurchissa tapahtuneissa terrori-iskuissa moskeijoihin , joissa kuoli ainakin 49 ihmistä. Haavoittuneita on kymmeniä. Uuden-Seelannin pääministeri  Jacinda Ardern  on luvannut kiristää maan aselakeja.
 Monet tiedotusvälineet ovat julkaisseet terrori-iskun pääepäillyn Brenton Tarrantin kasvot. Amer Ghazzal / AOP
 Pompeo tulossa Rovaniemelle
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo   aikoo osallistua  Rovaniemellä Arktisen neuvoston kokoukseen toukokuun alussa. Pompeon on määrä osallistua kokoukseen ellei hänen "muut velvollisuudet vie häntä jonnekin muualle". Ulkoministerin osallistumisen tarkoitus on osoittaa Yhdysvaltain sitoutumista arktisen alueen asioihin. Yhdysvallat on huolissaan Kiinan kasvavasta mielenkiinnosta aluetta kohtaan.
 Mike Pompeo Michael Reynolds / EPA
 Ihmisen nimi ei ole vain etiketti vaan identiteetin ydin
 Joka kymmenes suomalainen on ilmoittanut Väestörekisterikeskukseen, että hänen kutsumanimensä on muu kuin ensimmäinen nimi. Todellisuudessa joukko lienee ainakin kaksinkertainen. Kun verottaja päätti kutsua kaikkia suomalaisia ensimmäisellä nimellä, se aiheutti palauteryöpyn, jonka takia  päätös pyörrettiin saman tien .
 Yle/ Uutisgrafiikka
 Sakeaa lumisadetta Lappiin
 Vettä, räntää tai lunta sataa suurimmassa osassa maata, kertoo Ylen meteorologi  Toni Hellinen . Lumisade voi olla illalla hetkittäin sakeaa Lapin eteläosassa. Maan etelä- ja keskiosissa päivälämpötila on 1-4:ään astetta, Lapissa on muutama pakkasaste. Ajokeli on paikoitellen huono lumisateen vuoksi.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle Sää

Herätys: 75 prosentin työllisyyskään ei riitä, moskeija-iskusta murhasyytteet, kansa kimpaantui verottajan etunimipäätöksestä, märkä keli jatkuu


Summary: Asuntojen stailaus on tärkeä vaihe asunnon myynnissä, koska tunnelmalliset valokuvat erottuvat ja houkuttavat ostajia näyttöihin.

Isoa omakotitaloa Tampereen Kaukajärvellä myyvä  Sanna Varpukari  on kokenut muutamia asunnon ostamisia ja myymisiä elämänsä aikana. Hän uskoo, että stailaamalla saadaan asunnosta hyviä kuvia verkkoon.
 – Oli itsestään selvää, että halusimme stailauksen mukaan asuntokauppaan. Näin asuntomme erottuu muista jo silloin kun kohteita silmäillään netissä. On valtava merkitys sillä, minkälainen tunnelma kuvista välittyy, uskoo Varpukari.
 Stailauksen edetessä hyllyt, pöydät ja muut näkyvät säilytyspaikat on tyhjennetty liiasta tavarasta.
 – Kyllä tämä aika paljon on muuttunut. Tavaraa on kannettu pois tosi paljon.
 Hyviä puolia korostetaan
 Asuntoa myyntikuntoon laitettaessa pyritään karsimaan esineitä, poistamaan asukkaan henkilökohtaiset tavarat ja tekemään kaikin puolin siisti vaikutelma. Asunnon stailaaja ei kuitenkaan pyri työssään piilottamaan vaan tuomaan esille.
 – Meidän tarkoituksemme on nimenomaan korostaa asunnon hyviä puolia, ei piilottaa jotain, vaikka ylimääräistä roinaa viedäänkin pois, sanoo tamperelainen stailaaja  Laura Touronen  Bo LKV:stä.
 Asuntoon tutustujan pitää saada kuvittelemaan omat tavaransa uudessa tilassa, näkemään asunnon mahdollisuudet. Mielikuva, jossa ostaja jo visioi oman arkensa uudessa paikassa, on yksi askel asuntokaupan solmimisessa.
 Stailaaja muokkaa tunnelmaa. Asuntoon tuodaan tyynyjä, kynttilöitä, kirjoja ja muuta arjen piristystä. Stailaus on kuitenkin syytä erottaa sisustamisesta, jossa siirrellään huonekaluja tai tuunataan pintoja. Se on jo melko lähellä pintaremonttia. Siitä ei nyt ole kyse.
 Mielikuva on markkinointia
 Harkiten otetut valokuvat stailatusta tilasta ovat tärkeä osa markkinointia. Markkinoinnin tutkija haluaa kuitenkin kumota käsityksen, että mielikuvien ja markkinoinnin kautta kuluttajalle voitaisiin myydä mitä tahansa, vaikka huonoakin tavaraa.
 – Markkinoinnista ajatellaan helposti, että se on jotain, mitä tehdään kun mikään muu ei auta. Ajatellaan, että sillä saataisiin ihminen ostamaan sellaistakin, mitä hän ei halua. Se on väärin, sanoo markkinoinnin professori  Hannu Saarijärvi  Tampereen yliopistosta.
 – Lähtökohtana on ymmärtää, mitkä ovat kuluttajan tarpeet ja rakentaa tarjontaa sen varaan.
 Ammattitaitoa on tehdä asiat oikein. On nimittäin olemassa riski, että väärällä tavalla markkinoitu tuote voi luoda kuluttajalle niin suuria odotuksia, että hän pettyy kun kohtaa tuotteen elävässä elämässä.
 – Yksi keskeisin asiakastyytymättömyyden lähde ovat liian suuret odotukset, Saarijärvi kertoo.
 Mikäli tuotteella on huonoja puolia, voi ne yrittää peittää, mutta se tie on huono.
 – Se ei ole enää markkinointia, vaan huijausta, tiivistää Saarijärvi.
 Tunne ohjaa, järki paikkaa
 Markkinoinnissa on tutkittu ostopäätöksen muodostumista. Mielikuvan merkitys tiedetään. Järki voi joskus joutua paikkaamaan tunteen tekosia.
 – Kuluttaja ei ole pelkästään järjellä ajatteleva olio, vaan päätöksen tekoa ohjaavat myös tunteet. Paljon käy niinkin, että päätökset tehdään tunteella, mutta ne perustellaan jälkeenpäin järjellä.
 Saarijärven mukaan kuluttajan päätöksentekoa pitää lähestyä paitsi järjellisenä ja tiedollisena, myös tunteiden ohjaamana prosessina.
 – On hyvä muistaa sekin, että asuntojen näyttötilanteessa mielikuvaan vaikuttaa paitsi asunto myös se, ketä muita on tullut asuntoa katsomaan. Sekin on keskeinen mielikuvan lähde, arvioi Saarijärvi.
 Avaraa asuntoa on helpompi myydä, sanovat ammattilaiset. Ja jos tyhjää tilaa raivataankin, niin tilaa myös täytetään. Tässä ainakin yksi vinkki stailaajalta: tuoreita kukkia kannattaa hommata.

Ostatko asunnon tunteen vai järjen ohjaamana? Suuriakin päätöksiä tehdään tunnepohjalta – mielikuvat ratkaisevat usein asuntokaupoissakin


Summary: Kansantaloudenpitäjät kuuluttavat 75 prosentin työllisyyttä. Sellaista ei ole ollut edes 1990-luvun sarasteessa.

– Monessa hallitukseni on onnistunut. Ennen kaikkea saamaan suomalaisille työtä, sanoi  Juha Sipilä  (kesk.) perjantain puheessa kaataessaan hallituksen.
 Saavutus tuli häikäisevällä harppauksella, kun vuoden 2018 aikana peräti 70 000 suomalaista sai työpaikan. Hallitus ylsi vähän yllättäenkin 72 prosentin työllisyyslupaukseensa viime vuoden marraskuussa.
 Nyt talousviisaat haaveilevat Suomeen jopa ennennäkemätöntä työnpaiskintaa, jotta loppujen eläkkeisiin ja eri tukiin riittää rahaa. Rima on korotettu 75 prosenttiin ensi vaalikaudelle myös joka puolueessa ( Helsingin Sanomat ).
 Vaikkei sellaista ole Suomessa ollut edes 1990-luvun lamaa edeltäneinä lihavina vuosina, lukujen valossa tavoite ei vaikuttaisi kaukaiselta:
 Matkaa olisi enää 60 000 työllisen verran. Työssäkäynti-ikäisten joukko pienenee 30 000:lla. Työllisyysaste lasketaan 15–64-vuotiaista. Aivan viimeisimmän tiedon mukaan työllisyysaste on jo 72,6 prosenttia.
 Miksei matka jatkuisi tästä yhtä lennokkaasti ylöspäin?
 – Viime vuonna talous kasvoi nopeasti ja työllisyys kasvoi erittäin nopeasti. Helpoiten työllistyvät työllistyivät, pohjustaa Pellervon taloustutkimuksen ennustepäällikkö  Janne Huovari .
 – Työttömissä ovat jäljellä ne, jotka ovat vaikeimmin työllistettävissä.
 Heitä voivat olla pitkäaikaistyöttömät, syrjässä asuvat, puolikuntoiset, keski-iän ylittäneet, kielitaidottomat ja kouluttamattomat.
 Mies katselee tietokoneelta vapaita työpaikkoja työvoimatoimiston sivuilta. Henrietta Hassinen / Yle
 "Erityisen tärkeää juuri nyt"
 75 on kiva tasaluku, uusi tavoiteltava ennätys ja pohjoismainen taso. Ylen haastattelemat kansantalousviisaat ovat yhtä mieltä siitä, että lisää työllisiä tarvitaan, jotta Suomi seisoo jaloillaan.
 – Suomi tarvitsee enemmän veronmaksajia ja vähemmän ihmisiä, jotka saavat erilaisia tukia. Tämä on erityisen tärkeää juuri nyt, kun suuret ikäluokat ovat jo eläkkeellä ja sinne siirtyy joka vuosi enemmän ja enemmän ihmisiä. Pienenevä osuus kaikista suomalaisista on töissä, tiivistää Aktian pääekonomisti  Heidi Schauman .
 Lue myös:    Tilastot ovat täynnä tunnin viikossa töitä tekeviä valetyöllisiä ja 5 muuta väitettä – voiko työllisyystilastoihin luottaa?
 75 prosentin työllisyys ei kuitenkaan näy eri tutkimuslaitosten ennusteissa lähivuosille. Esimerkiksi Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen ennusteessa horisontti yltää vuoteen 2023, eikä siellä ole tällaista luvata.
 Voimme saada ihan hyväosaistakin porukkaa tekemään enemmän töitä.  Markku Lehmus
 Yksi ennustaja, S-pankki, uskaltaa ääneen povata sentään käväisyä yli maagisen rajan. S-pankin pääekonomisti  Timo Hirvonen  laskee, että kolmen vuoden päästä, vuonna 2022, työllisyysasteen  trendi  on 75 prosenttia tai desimaaleja ylikin jonain kuukautena. Trendi on kausi- ja satunnaisvaihtelusta putsattu luku.
 Tavallaan se olisi jo juhlan paikka. Kun lupaamaansa yltänyt hallitus tuuletti marraskuussa 72 prosentin ylittänyttä työllisyystrendiä, historiankirjoihinhan jää vuoden keskiarvo. Se oli 71,7.
 Sipilän hallituksen aloittaessa vuonna 2015 työllisyysaste oli alle 68 prosenttia.
 Pehmeitäkin keinoja
 Jos seuraava hallitus haluaa, että työllisyysaste nousee vielä, ekonomistit edellyttävät kolmea asiaa.
 Yleisen talouskehityksen on rullattava hyvin. Maailman talouskasvusta ei tällä haavaa ole vetoapua. Tehtyjä ratkaisuja ei peruta. Työelämän kiky-kiristykset ja työttömien aktiivimalli ovat osaltaan työllistäneet kansaa. Useita uusiakin toimia pitää nuijia. Yksi suoraviivainen, mutta myös kipein keino olisi työttömyysturvan pienentäminen.
 – Jos työllisyysaste halutaan 75 prosenttiin [vaalikauden loppuun] 2023 mennessä, pitää tehdä niitä kenties epämukavia uudistuksia, toteaa Etlan ennustepäällikkö  Markku Lehmus .
 – Varastossa on onneksi pehmeämpiäkin keinoja. Perhevapaauudistuksessahan ajatuksena olisi saada naisia työmarkkinoille aiemmin kuin nyt. Silloin ei puhuta huono-osaisimmista, vaan saadaan ihan hyväosaistakin porukkaa tekemään enemmän töitä.
 Lue myös:   THL:n raportti paljastaa: Työttömien perusturvan taso on heikentynyt tällä hallituskaudella – Taloutta paikataan entistä useammin toimeentulotuella

Työpaikkoja tuli juuri niin kuin hallitus lupasi – Eipä riitäkään: Seuraavaksi tarvittaisiin vaikeasti työttömiä ja kotirouvia ansioverolle


Summary: Vastasimme viiteen kysymykseen Uuden-Seelannin moskeijaiskuista.

Mitä tapahtui?
 Christchurchissä tehtiin perjantaina terrori-isku, jossa  ammuttiin ihmisiä kahdessa eri moskeijassa  iltapäivärukouksen aikaan. Terroriteoissa kuoli ainakin 49 ihmistä. Saudiarabialaisen al-Arabiya-kanavan mukaan yksi sen kansalainen on kuollut myöhemmin sairaalassa ampumahaavoihin.
 Sairaalassa hoidetaan 48:aa iskuissa haavoittunutta. Vakavasti haavoittuneita on yli 20. Pääministeri  Jacinda Ardern  mukaan isku kohdistui myös lapsiin, mutta hänellä ei ollut asiasta yksityiskohtaisia tietoja.
 Ammuskelun uhrien joukossa oli pakistanilaisia, turkkilaisia, saudiarabialaisia, indonesialaisia ja malesialaisia.
 Vartijat ympäröivät Masjif Al-Noorin moskeijaa terrori-iskun jälkeen Christchurchissa perjantaina. Tessa Burrows / AFP
 Kuka on tekijä?
 Pääepäilty on australialainen 28-vuotias  Brenton Tarrant,  jolle  luettiin murhasyyte lauantaina . Verkkoon  lataamassaan manifestissa  Tarrant kuvailee olevansa etnonationalisti ja rasisti. Hän kiistää kuuluvansa suoraan mihinkään järjestöön tai ryhmään.
 Mies ei ole ollut erityistarkkailussa kotimaassaan eikä Uudessa-Seelannissa. Viime aikoina hän on asunut merenrantakaupungissa Christchurchista etelään, mutta ei ole maan vakinainen asukas.
 Tarrant on matkustellut ympäri maailmaa. Hän on muun muassa viettänyt pitkiä aikoja Turkissa ja matkustanut eri puolilla Eurooppaa. Hän on ilmeisesti rahoittanut matkustelunsa isänsä kuoleman jälkeen saaman perinnön turvin.
 Iskusta otettiin kiinni myös kolme muuta ihmistä, kaksi miestä ja yksi nainen. Nainen on päästetty vapaaksi.
 Monet tiedotusvälineet ovat julkaisseet myös terrori-iskun pääepäillyn Brenton Tarrantin kasvot. Amer Ghazzal / AOP
 Mikä on teon motiivi?
 Tarrant kirjoittaa manifestissaan , että hän halusi kostaa islamilaisten hyökkääjien tekemissä terrori-iskuissa kuolleiden eurooppalaisten puolesta.
 Erityisesti mies ilmoitti haluavansa kostaa Tukholman terrori-iskussa huhtikuussa 2017 kuolleen 11-vuotiaan  Ebba Åkerlundin  surman. Iskussa uzbekistanilainen mies ajoi ihmisten päälle kuorma-autolla Drottninggatanilla.
 Mies kertoo radikalisoituneensa vuonna 2017, jolloin hän matkusteli turistina eri Euroopan maissa. Hän kertoo saaneensa inspiraatiota norjalaisen joukkomurhaajan  Anders Behring Breivikin  kirjoituksista ja mainitsee myös seksuaalirikokset mukaan luettuna Oulun tapaukset.
 Uuden-Seelannin pääministeri Jacinda Ardern (keskellä) tapasi muslimiyhteisön jäseniä lauantai-aamuna Christchurchissa. EPA
 Miten sosiaalista mediaa hyödynnettiin iskuissa?
 Brenton Tarrant kuvasi hyökkäyksenä ja striimasi eli lähetti videon suorana Facebookissa. Facebook poisti nopeasti videon palvelimiltaan, mutta kokonaan pois videoita ei enää saa internetistä. 17-minuuttinen video ehdittiin jakaa myös YouTubessa, Twitterissä ja Instagramissa. Kaikista näistä palveluista video on poistettu, mutta linkkejä videoon löytyy yhä.
 Tarrant käytti myös hyväkseen ruotsalaista Youtube-tähteä PewDiePieta.  Verkossa on muotia julkaista meemejä, joissa kehotetaan seuraamaan tätä. Tarrant käytti nyt tätä meemiä hyväkseen kaappaamalla sen avulla teolleen lisää huomiota. PewDiePiella eli  Felix Kjellbergillä  on Youtubessa yli 89 miljoonaa seuraajaa.
 Terrori-iskussa menehtuneille kaivettiin hautoja Christchurchissa lauantaina. AOP
 Miten Uudessa-Seelannissa on reagoitu hyökkäyksiin?
 Uusi-Seelanti on sokissa. Moni on toistellut, ettei  olisi voinut ikinä kuvitella  tällaista terrorismia kotimaassaan.
 Pääministeri Ardern aikoo kiristää maan aselakeja. Ardern pohtii täyskieltoa puoliautomaattiaseille, kertoo brittilehti  The Guardian(siirryt toiseen palveluun) .

Tämän tiedämme nyt Christchurchin iskuista: Australialainen pääepäilty vangittu, uhrien joukossa lapsia, Uusi-Seelanti aikoo kiristää aselakeja