Summary: Mika Aaltolan mukaan Yhdysvalloissa julkinen keskustelu on muuttunut avoimesti vihamielisempään suuntaan latinotaustaisia kohtaan.

Yhdysvalloissa on tapahtunut kolme joukkoampumista vuorokauden kuluessa.  Texasin El Pason ampumisessa  on kuollut ainakin 20,  Ohion Daytonissa  on tähän mennessä vahvistettu kuolleen 10 ja  Chicagossa  useiden ihmisten tiedetään loukkaantuneen.
 El Pason tapaus oli tänä vuonna Yhdysvaltojen 19. ja Daytonin kahdeskymmenes joukkoampuminen, joka on vaatinut vähintään neljä uhria.
 Lue lisää:   Kolme joukkoampumista vuorokauden aikana, ainakin 30 kuollutta – tämä El Pason, Daytonin ja Chicagon verilöylyistä tiedetään
 Joukkoampumiset ovat jälleen herättäneet keskustelua  Yhdysvaltojen aselaeista.  Mikä saisi Yhdysvallat muuttamaan lainsäädäntöään?
 – Muutos vaatisi republikaanipuolueen sisällä tapahtuvaa muutosta, Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja  Mika Aaltola  sanoo.
 Kaikenkattavaa aselainsäädäntöä ei ole saatu muodostettua puolueiden erimielisyyden vuoksi.
 – Yhdysvalloissa yleinen mielipide on kääntynyt aseenkanto-oikeuden rajottamisen suuntaan. Mitään sellaista ei kuitenkaan ole tapahtunut, mikä olisi saanut kongressin säätämään uusia lakeja ja presidenttiä suostumaan niihin.
 Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtajan Mika Aaltolan mukaan Yhdysvalloissa ollaan aselain suhteen pattitilanteessa. Kalevi Rytkölä / Yle
 Aaltolan mukaan aseenkanto-oikeutta pidetään maassa identiteettikysymyksenä ratkaistavissa olevan ongelman sijaan.
 Osavaltioilla on erilaiset käsitykset maan perustuslakiin kirjatun aseenkanto-oikeuden tulkinnasta.
 – Joissain osavaltioissa ajatellaan, että aseita lisäämällä voitaisiin estää ampujia suorittamasta tällaisia joukkomurhia, mutta mielestäni ajatus kuulostaa täysin utopistiselta.
 Ongelma ei vain Yhdysvalloissa
 Aaltolan mukaan Yhdysvalloissa julkinen keskustelu on muuttunut avoimesti vihamielisempään suuntaan latinotaustaisia kohtaan.
 Texasin ampuja on kotoisin Dallasin esikaupungista eli yli tuhannen kilometrin päästä El Pasosta. Ääriajattelijoiden usein käyttämälle foorumille kirjoittamassan manifestissa mies kertoi, että iskun kohteena on latinoyhteisö.
 Poliisi tutkii asiaa viharikoksena.
 – Julkiseen keskusteluun ovat vaikuttaneet myös muun muassa Yhdysvaltojen presidentin kärkevät puheet. Tämä vaikuttaa erityisesti niihin ihmisiin, jotka ovat valmiiksi täynnä vihaa joitain ihmisryhmiä kohtaan, Aaltola sanoo.
 Hän muistuttaa, että äärioikeistolaisten tekemiä joukkoampumisia on tapahtunut myös tiukemmat aselait omaavissa maissa.
 Esimerkkejä ovat Norjan Utøyan saarella tehty isku sekä esimerkiksi Suomessa ja Saksassa tapahtuneet ampumiset. Lista on pitkä.
 – Ongelma ei ole ainoastaan Yhdysvalloissa, vaan panoksia valvontaan pitää laittaa muissakin valtioissa, joissa äärioikeistolaista ideologiaa noudattavia viharikoksia on tehty.
 Viharikokset rinnastettavissa terrorismiin
 Teknologian kehitys on mahdollistanut viharikoksiin liittyvien jäähyväiskirjeiden tehokkaan levittämisen.
 Esimerkkinä voitaisiin mainita maaliskuun Uuden-Seelannin Christchurchin moskeijaiskut. Tiettävästi kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun terrori-isku on striimattu suorana nettiin.
 Sekä El Pason joukkoampumisen että Uuden-Seelannin moskeijaiskujen tekijät latasivat tekoonsa liittyvän manifestin suositulle foorumille.
 Aaltolan mukaan valkoisen ylivallan ideologiaa ilmentävät viharikokset ovat rinnastettavissa terrorismiin.
 – Yksin toimivilla tekijöillä on yhteyksiä suurempiin ryhmittyviin, jotka toimivat esimerkiksi sosiaalisen median foorumeilla ja pelimaailmassa. Yleensä aseeseen tarttuu voimakkaan psyykkisen paineen alla oleva nuori mies.
 Lue lisää:
 Sandy Hookin kouluhyökkäyksestä konserttiammuskeluun Las Vegasissa – isojen joukkoampumisten lista Yhdysvalloissa tällä vuosikymmenellä on pitkä
 Kolme joukkoampumista vuorokauden aikana, ainakin 30 kuollutta – tämä El Pason, Daytonin ja Chicagon verilöylyistä tiedetään

Äärioikeistolaisten iskut eivät ole vain Yhdysvaltojen ongelma – Asiantuntija: Valkoisen ylivallan kannattajien viharikokset ovat terrorismia


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Yhä usempi hääpari on tavannut Tinderissä – silti osa ei vieläkään kehtaa tunnustaa, mistä puoliso on löytynyt
 Joidenkin pappien kokemusten mukaan jopa suurin osa tänä kesänä vihittävistä pareista on tavannut Tinderissä tai verkossa.
 Brasilian vankilat ovat rajusti ylikansoitettuja. Tämä kuva on Rio de Janeirossa sijaitsevasta vankilasta.  AOP
 12 vartijaa vs. 2 500 vankia  – "Ainoa mahdollisuus vähentää väkivaltaa Brasilian vankiloissa on päästää vahvin jengi valtaan"
 Yhden vartijan vastuulla voi periaatteessa olla jopa satoja vankeja. Käytännössä "jengivalta" on ainoa ratkaisu, sanoo Brasilian vankiloiden olosuhteisiin perehtynyt tutkija. Maanantaina vankilamellakassa kuoli 58 vankia.
 Kalle Mäkelä
 Roope Lipastin kolumni: Kesäkirjeitä teiniperheestä
 Roope Lipasti avautuu kolumnissaan, miltä tuntuu, kun perheessä "möllöttää" kesälomaa viettävä teini ja viestintään tarvitaan suomi-teini -sanakirjaa.
 Monet hormonaaliset ehkäisymenetelmät niukentavat kuukautisia tai jopa lopettavat ne kokonaan.  AOP
 Kuukautisista ei ole naisen terveydelle hyötyä – moni nainen valitsee hormonaalisen ehkäisyn välttyäkseen vuodoilta
 Hormoneista ei enää ole pakko pitää taukoja, sanovat asiantuntijat.
 Auton nopeusmittarin mittarivirhe on progressiivinen. Mitä suurempi nopeus on, sitä isompi mittarivirhekin on.  Rosa Huuska / Yle
 Oletko aina ihmetellyt, miksi autojen nopeusmittarit näyttävät nopeuden lähes aina väärin? "Sitä virhettä ei pystytä huollossa korjaamaan"
 Mittarivirheitä löytyy kaikista autoista. Mitä suurempi nopeus on, sitä isompi auton nopeusmittarin virhekin on. 1.6.2020 voimaan astuvassa uudessa tieliikennelaissa kielletään ensimmäistä kertaa alinopeudella ajaminen. Oman auton nopeusmittarin toimintaan kannattaa siis tutustua viimeistään nyt.

Viisi huippujuttua sunnuntai-iltaan: Tinder-treffeiltä avioliittoon, paranormaaleja ilmiöitä teiniperheessä ja Brasilian karut vankilat


Summary: Ampumisessa kuoli 20 ja loukkaantui 26 ihmistä.

Yhdysvalloissa syyttäjä  Jaime Esparza  kertoi sunnuntaina tiedotustilaisuudessa, että Texasin El Pasossa ostoskeskukseen hyökänneelle joukkoampujalle vaaditaan kuolemantuomiota.
 Esparzan mukaan 21-vuotiasta miestä tullaan syyttämään useista murhista, joista hänet voidaan tuomita kuolemaan.
 Walmart-tavarataloon lauantaina kohdistuneessa  joukkoampumisessa  kuoli 20 ihmistä. Tekoa tutkitaan kotimaisen terrorismina.
 Lue myös:
 Kolme joukkoampumista vuorokauden aikana, ainakin 30 kuollutta – tämä El Pason, Daytonin ja Chicagon verilöylyistä tiedetään
 20 kuollut joukkoampumisessa Texasin El Pasossa Yhdysvalloissa – netissä julkaistussa manifestissa kohteeksi ilmoitettiin latinoyhteisö

Syyttäjä aikoo vaatia El Pason joukkoampumisesta epäillylle kuolemantuomiota – Katso El Pason poliisin tiedotustilaisuus


Summary: Toistaiseksi ei ole tiedossa, että palot olisivat aiheuttaneet henkilövahinkoja tai tuhoja rakennuksille.

Kuivassa maastossa syttyi paloja eri puolilla Suomea sunnuntaina.
 Iltaan mennessä isoimmat palot loimusivat Askolassa ja Eurajoella. Askolassa Uudellamaalla paloi monen hehtaarin kokoinen alue metsämaastoa. Palo saatiin rajattua alueelle, joka oli kooltaan noin 500 kertaa 500 metriä. Puolenpäivän jälkeen havaitun palon sammutus kesti Linnussuontien läheisyydessä tunteja.
 Eurajoella Satakunnassa saatiin hälytys suuresta maastopalosta noin puoli kolmen aikaan iltapäivällä. Palo tuhosi Järvenpääntie seudulla metsää noin kolmisen hehtaaria. Tulta sammutti parisen kymmentä pelastuslaitoksen yksikköä sekä Rajavartiolaitoksen helikopteri. Sammutuksen odotetaan jatkuvan maanantain puolelle.
 Paloja taltutettiin myös Lohjan keskustan edustalla sijaitsevassa saaressa, Punkalaitumella, Kauhavalla, Sipoossa ja Kuopiossa.
 Alustavien tietojen mukaan maastopalot eivät aiheuttaneet henkilövahinkoja tai tuhoja rakennuksille.

Kuivassa maastossa syttynyt paloja eri puolilla Suomea – isot roihut Askolassa ja Eurajoella


Summary: Telia kertoo käynnistävänsä uuden toimitusjohtajan hakuprosessin heti.

Teleoperaattori Telian toimitusjohtaja Johan Dennelind on jättänyt eroilmoituksensa, yhtiö kertoi sunnuntaina.
 Dennelind jättää tehtävänsä Telian toimitusjohtajana ensi vuoden aikana. Hän jatkaa yhtiön johdossa toistaiseksi.
 Dennelindin tarkka lähtöpäivämäärä riippuu seuraajan hakuprosessista, jonka Telian hallitus aloittaa heti.
 Telia on matkapuhelinliittymien määrällä mitattuna Suomen toiseksi suurin teleoperaattori Elisan jälkeen.
 Ruotsalainen Dennelind on toiminut Telian toimitusjohtajana vuodesta 2013.

Telian toimitusjohtaja Johan Dennelind jättää yhtiön ensi vuonna


Summary: Viime vuosi oli Meripelastusseuran historian kiireisin vuosi pelastusoperaatioiden määrässä mitattuna.

Suurten ja nopeiden moottoriveneiden määrä on lisääntynyt Suomen vesillä.
 Näin kertovat Meripelastusseuran turvallisuuspäällikkö  Marko Stenberg  ja Helsingin Meripelastusyhdistyksen puheenjohtaja  Jukka-Pekka Lumilahti.
 – Kyllä tässä on havaittavissa sellainen selkeä trendi, että veneiden koko on kasvanut, Stenberg vahvistaa.
 Nopeiden ja isojen moottoriveneiden määrän kasvu näkyy myös ainakin osittain onnettomuustilastoissa. Onnettomuustilanteeksi tilastoidaan kuitenkin myös tapaukset, joissa esimerkiksi veneeseen on tullut tekninen vika.
 Vesiliikenneonnettomuuteen joutuu yhä todennäköisemmin moottorivene. Moottoriveneeksi lasketaan kuitenkin myös soutuvene, johon on asennettu perämoottori. Tommi Pylkkö / Yle
 – Viime vuonna Helsingin Meripelastusyhdistyksellä oli koko vuonna yhteensä 140 operaatiota. Tänä vuonna niitä on ollut jo 110, Lumilahti avaa.
 – Näyttäisi siltä, että viime vuodesta ollaan menossa aika heittämällä ohi.
 Hellejaksot näkyvät tilastoissa
 Meripelastusseuran koko maan kattavat tilastot eivät kuitenkaan viittaa siihen, että onnettomuuksien määrä olisi kasvanut verrattaessa viime vuoteen.
 Viime vuoden ohittaminen tilastoissa voi myös olla hankalaa, sillä vuosi 2018 oli Meripelastusseuran ennätysvuosi pelastusoperaatioiden määrässä mitattuna.
 Onnettomuuksien määrän lisääntyminen näkyy myös  Liikenne- ja viestintäviraston tilastoissa . Vuonna 2018 niitä oli yhteensä 2 371, kun vuonna 2017 määrä jäi alle 2 000:een.
 Vesiliikenneonnettomuuksien määrä on kasvanut viime vuosista. Tommi Pylkkö / Yle
 Yksi selittävä tekijä onnettomuuksien lisääntymiseen on sää.
 – Viime kesä oli täydellinen veneilykesä. Kun ihmiset liikkuvat enemmän, niin samassa suhteessa hankaluuksien määrä kasvaa, kertoo Stenberg.
 – Tänä kesänä on ollut hieman sama ilmiö. Viileämpänä jaksona on ollut hyvin hiljaista ja rauhallista. Hellejakson aikana tapahtuu sitten taas paljon asioita.
 Säätä ei voi kuitenkaan syyttää. Onnettomuuksien syyt johtuvat usein ihmisen toiminnasta.
 Ovatko suomalaisten merenkulkutaidot sitten huonontuneet?
 – En lähtisi syyttämään suomalaisia veneilijöitä, että taidot olisivat heikentyneet, Stenberg pohtii.
 – Enemmän olen huolissani siitä laajemmasta yhteiskunnallisesta ilmiöstä, jossa ei oteta huomioon muita ihmisiä. Se näkyy välillä myös vesillä.
 Eikö kuitenkin hyviin merenkulkutaitoihin ja -tapoihin kuulu muiden ihmisten ja veneilijöiden huomioiminen?
 – Toki. Ja on se kuitenkin monen veneilijän kohdalla ihan hyvällä tolalla.
 Väistämissäännöt vesillä Vesillä ei ole etuajo-oikeutettuja vaan väistämisvelvollisia. Ohittava vene väistää ohitettavaa venettä. Jos kaksi moottorivenettä kulkee kohtisuoraan toisiaan, kummatkin väistävät oikealle. Moottorivene väistää aina purjevenettä. Moottorivoimalla kulkeva purjevene katsotaan kuitenkin moottoriveneeksi. Jos moottoriveneiden kulkusuunnat risteävät, vasemmalta tuleva väistää. Purjeveneet väistävät toisiaan tuulen mukaan. Jos tuuli puhaltaa kahdelle purjeveneelle samalta puolelta, tuulenpuoleinen purjevene väistää. Jos tuuli puhaltaa purjeveneille eri puolelta, väistää se, jolle tuuli puhaltaa vasemmalta. Veneen täytyy väistää merellä kulkevia laivoja aina. Lähde: Traficom
 Teknologia helpottaa ja häiritsee
 Kaksi tyypillisintä vesiliikenneonnettomuutta ovat aluksen tekninen vika ja karilleajo.
 Näistä ensimmäinen kattaa esimerkiksi tilanteen, jossa veneen elektroniikka pettää ja perämoottori ei esimerkiksi enää käynnisty. Myös polttoaineen loppuminen lasketaan mukaan tähän kategoriaan.
 – Veneilijä aiheuttaa siis vaaratilanteen itse itselleen, Lumilahti toteaa.
 Teknologia on vaikuttanut myös yhteen merkittävään merenkäyntitaitoon, navigointiin. Paikannusjärjestelmät ovat vähentäneet esimerkiksi eksymisiä, mutta niiden yleistymisellä on myös kääntöpuolensa.
 – Mitä nopeammin kuljetaan, sitä enemmän pitää pystyä havainnoimaan myös ympäristöä näytön lisäksi. Suomen vedet ovat kuitenkin kivisiä ja karikkoisia. Ikkunoista pitää muistaa katsoa ulos, Lumilahti muistuttaa.
 Joskus teknologia tunkeutuu kipparin käteen: puhelinta käytetään ruorissa, vaikka ajosuoritukseen pitäisi nopeaa venettä ajettaessa keskittyä entistä tarkemmin.
 Käytetäänkö puhelinta Lumilahden kokemuksen mukaan ruorissa paljonkin?
 – Jos mietitään, että kuinka paljon puhelinta käytetään auton ratissa, niin olisi aika ihmeellistä, jos tämä käytös ei siirtyisi ihmisten mukana myös vesille. Mitään tilastoja tästä ei tietenkään ole, Lumilahti sanoo.
 Yleisin kuolemaan johtava onnettomuus
 Tilastojen valossa vesialusten yhteentörmäykset ovat erittäin harvinaisia Suomessa. Vuonna 2018 niitä tapahtui yhteensä 22 ja vuonna 2017 vain 16. Yksikään näistä ei johtanut kuolemaan.
 Aluksen vaurio voi johtua esimerkiksi elektroniikan hajoamisesta. Elektroniikan määrä veneissä on lisääntynyt huomattavasti. Tommi Pylkkö / Yle
 Kuolemaan johtava onnettomuus tapahtuukin useimmiten sisävesillä soutuveneellä tai pienellä moottoriveneellä – toisin sanoen soutuveneellä, jossa on pieni perämoottori.
 Silloin vaarassa on tilastojen mukaan erityisesti keski-ikäinen mies.
 – Kurotellaan vähän laidan yli, sitten tipahdetaan ja kukaan ei ole näkemässä. Yleensä näihin tapauksiin myös valitettavasti liittyy alkoholi, Lumilahti toteaa.
 Viime vuoden 51:stä kuolemaan johtaneesta vesiliikenneonnettomuudesta 46 tapahtui kaatumisen tai veneen kallistuman seurauksena.
 Lue lisää:
 Länsi-Suomen merivartiosto Airiston onnettomuudesta: "Näin traagisia päiviä on harvoin, mutta silti aivan liikaa"
 Poliisi Airiston veneturmasta: Alkoholilla ei näyttäisi olevan osuutta asiaan, Onnettomuustutkintakeskus aloittaa tutkinnan

Veneilyonnettomuudet ovat kasvussa, mutta meripelastajat eivät syyttäisi veneilijöitä – näin kuolemaan johtava onnettomuus yleensä tapahtuu


Summary: Poliisi arvelee, että epäilty ei tuntenut uhria ennalta.

Lontoon poliisi pidätti sunnuntaina 17-vuotiaan nuoren miehen epäiltynä murhan yrityksestä sen jälkeen, kun 6-vuotias poika heitettiin alas 10. kerroksen näköalatasanteelta Tate Modern -modernin taiteen museossa.
 Poliisin mukaan pahasti loukkaantunut poika löytyi viidennen kerroksen katolta. Hänet vietiin sairaalahoitoon lääkintähelikopterilla.
 Poliisi arvelee, että epäilty nuori mies ei tuntenut pikkupoikaa. Epäilty oli jäänyt näköalatasanteelle lapsen putoamisen jälkeen.
 Museo tyhjennettiin vierailijoista tapauksen jälkeen. Paikalla oli runsaasti väkeä välikohtauksen aikaan.
 Tate Modern on yksi Lontoon suosituimmista turistikohteista. Museon katolla on avoin terassi ja baari. Terassilta on hyvät näkymät Lontooseen.

Pikkupoika heitettiin 10. kerroksen näköalatasanteelta Tate Modern -museossa Lontoossa – poliisi pidätti teinin epäiltynä murhan yrityksestä


Summary: Peli- ja tietokonetapahtuma Assembly keräsi tänä viikonloppuna tuhansia pelaajia Helsingin Messukeskukseen. Assemblyn suurpanostus tänä vuonna oli Starcraft II-turnaus, jossa oli mukana useita eteläkorealaisia pelaajia. Kotimaiset pelisuunnittelijat taas olivat kehittäneet Assemblyn Game Development -kilpailuun mielenkiintoisia uusia pelejä, niin teemoiltaan kuin pelimekaniikoiltaankin.

Robottisodan seuraamista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Pelaamista Assemblyssa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Assemblyn pääjärjestäjä Pekka Aakko sanoo, että kotimaisessa pelikulttuurissa mennään nyt perinteisillä linjoilla: – CS eli Counter-Strike on ykköspeli sekä Suomessa että muissa Pohjoismaissa.  Sitten on tullut sellaisia ilmiöitä kuten Fortnite, joka on ollut vähän laskussakin, mutta toisaalta tavoittanut nuorempia pelaajia. Pelikulttuurissa on mielenkiintoista se, että ilmiöitä voi syntyä todella nopeasti ja vuoden aikana saattaa tapahtua isojakin muutoksia.  Kolikon toinen puoli taas on se,  että pelin suosio saattaa tipahtaa yhtä nopeasti. Esimerkiksi League of Legends -moninpeli on tällä hetkellä Suomessa taas nousussa. Tässä kului jonkin verran aikaa, ettei sillä oikein ollut pelaajia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Assemblyn tietokonemerta. Tapahtumaa on järjestetty vuodesta 1992 lähtien. Demoskene on edelleen tärkeä osa Assemblya.  Jussi Mankkinen / Yle
 Lassi Hakkaraisen ja Severi Lybeckin Nettiä Etsimässä -räiskintäpelistä löytyy tuttu Telia-mainoksen meemi. Nettiä Etsimässä osallistui tänä vuonna myös Assemblyn Game Development -kilpailuun: – Tiesimme, että jos haluaa saada yhtään pisteitä,  se tapahtuu meemien kautta. Ei perusjonnea tekniikat kiinnosta, vaan sisältö. Käytimme tässä myös ensimmäistä kertaa ilmaista Unity 3D -ohjelmointisoftaa, jossa itse koodi koodataan C sharp -ohjelmointikielellä, Lybeck kertoo. – Tämä oli ihan käyttäjäystävällinen koodisofta, mutta siinä oli jonkin verran bugeja. Se on ikävää, mutta niitä varmaan korjaillaan tulevaisuudessa, Hakkarainen jatkaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Nettiä Etsimässä -pelin pelaamista.  Pelin idea perustuu siihen, että pelaaja haluaa itselleen paremman nettiyhteyden ja joutuu raivaamaan tieltään muut mahdolliset netinkäyttäjät.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kemboi striiminurkkauksessa lauantaina.  Jussi Mankkinen / Yle
 Striimaajia ja yleisöä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Assemblyn striimausnurkan valaistusta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mikko Peltola ja Anssi Remes Trio Queue -tiimistä ovat olleet tekemässä Dashbot Ninjaa, josta on olemassa sekä PC- että mobiiliversiot. Assemblyssa esillä oli mobiiliversio: – Dashbot Ninjan koukku on siinä, että sitä voi pelata pienen hetken kerrallaan. Odotit sitten junaa tai bussia, niin sinulla on aina kolme sekuntia ainaa pelin yhdelle kentälle. Se on meidän syöttimme tässä pelissä, Remes toteaa. – Nopeus tuntuu olevan oikea vaihtoehto mobiilimarkkinoilla, jossa pelaajasessiot eivät ole kovin pitkiä, Peltola jatkaa.   Jussi Mankkinen / Yle
 Dashbot Ninja -peliä. – Usein kuulee sanottavan, että isommissa peleissä pysytään vanhoissa kaavoissa. Pienempien pelinkehittäjien peleistä sen sijaan löytyy usein kultahippuja ja kaikkea uutta, Trio Queuen Mikko Peltola toteaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ilkka Jyrkisen Hanging Man -pelissä näpytellään köyden kiinnityspaikkaa ja heivataan henkilö maaliin. – Halusin lähteä kokeilemaan mobiilipuolta. PC:lle tekemäni pelit eivät ole ihan lähteneet liikenteeseen, joten ajattelin tehdä tällaisen simppelin mobiilipelin, Jyrkinen kertoo. Hanging Man pääsi Game Development-kilpailussa toiselle sijalle.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tänäkin vuonna Game Development-kilpailussa oli mukana useita pelejä, joiden tekijöinä ovat olleet Kajaanin ammattikorkeakoulun opiskelijat. Hope Adrift -pelissä ollaan merihädässä ja mukana on myös uutta pelimekaniikkaa eli robottikalojen ammuskelua.  – Alun perin tätä peliä on inspiroinut steampunk. Siitä lähdimme mystisempään, jopa jännittävään ja kauhistuttavaan teematiikkaan, jossa  ollaan hätätilanteessa  ja paniikki on saanut vallan, toteaa peliä suunnitellut Veera Nuorteva, joka on myös Kajak Gamesin tj.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kim Kupiaisen tiimin Junkships-moninpelissä seikkaillaan postapokalyptisessä eli ydinsodan jälkeisessä maailmassa: – Pelin mekaniikat ovat aika hauskat. Jo nimi Junkships kertoo, ettei kyseisten alusten tarkoituksena ole lentää kovin hyvin ja että niitä on vaikea kontrolloida. Mutta toisaalta niillä saa ammuttua isoilla kanuunoilla ja ne ottavat hirveästi kickbackiä ja lentävät todella kauas.  Jussi Mankkinen / Yle
 Junkships-moninpelin pelaamista. Samat henkilöt kävivät pelaamassa Junshipsiä sekä perjantaina että lauantaina.  Jussi Mankkinen / Yle
 Suuritehoinen, kustomoitu tietokoneen runko ROGin eli Republic of Gamersin tiloissa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kemiläinen JoKiv oli monien muiden kanssa tekemässä livestriimauksia Assemblyssä.   Jussi Mankkinen / Yle
 Yksi Assemblyn lukuisista mielikuvituksellisista visuaalisista ratkaisuista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Eteläkorealainen ammattipelaaja Lee Sin Hyung. Assemblyssä järjestettiin tänä vuonna StarCraft II -turnaus ensimmäistä kertaa näin mittavassa laajuudessa. Myös Starcraft on lähtenyt pienen aallonpohjan jälkeen pelimaailmassa nousuun.  Jussi Mankkinen / Yle
 Starcraft II -turnauksen seuraamista.  Jussi Mankkinen / Yle

Robottikaloja, ydinsodan jälkeistä maailmaa ja nopeatempoisia mobiilipelejä: Counter-Strike jyrää, mutta Assemblyssa oli esillä myös kiinnostavia kotimaisia pelejä


Summary: Ranska kehotti Venäjää vapauttamaan pidätetyt mielenosoittajat.

Saksa ja Ranska ovat tuominneet Venäjän poliisin toiminnan Moskovan lauantaisen mielenosoituksen hajottamisessa.
 Poliisi pidätti satoja mielenosoittajia lauantaina, kun ihmisiä oli edellisten viikonloppujen tapaan kaduilla vastustamassa päätöstä sulkea oppositioehdokkaat paikallisvaalien ulkopuolelle.
 Ranska kritisoi poliisin liiallista voimankäyttöä ja kehotti Venäjää vapauttamaan pidätetyt mielenosoittajat.
 Saksa puolestaan sanoi, että Venäjän viranomaisten toiminta rikkoo maan kansainvälisiä sitoumuksia ja heikentää kansalaisten oikeutta vapaisiin vaaleihin.

Saksa ja Ranska tuomitsivat Venäjän toiminnan Moskovan mielenosoituksissa


Summary: Alus rakennettiin alun perin Alankomaiden kuninkaallisen laivaston fregatiksi.

Helsingin Katajanokan satamaan ankkuroitiin tiistaina 141-metrinen superjahti.
 Yas-nimisen jahdin omistaa sheikki  Hamdan bin Zayed bin Sultan Al Nahyan  Arabiemiraateista. Hänen sukunsa on yksi Arabiemiraattien hallitsijasuvuista.
 Yas-jahti on maailman kahdeksanneksi pisin superjahti. Luksusominaisuuksilla varusteltuun alukseen mahtuu netistä löytyvien tietojen mukaan 60 matkustajaa sekä 56 miehistön jäsentä.
 Jahti oli alun perin vuonna 1978 Alankomaiden kuninkaallisen laivaston käyttöön rakennettu fregatti. Se myytiin Arabiemiraattien laivastolle 1998 ja muokattiin jahdiksi.
 Alukselta  löytyy muun muassa  lentokansi omistajan helikopterille, kylpyläosasto ja huippulaadukas elektroninen viihdejärjestelmä.
 Kuvassa näkyy jahdin uima-allas. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Sheikki Hamdan on vuonna 2004 kuolleen Arabiemiraattien perustaja  Zayed bin Sultan Al Nahyanin  neljäs poika. Sheikin isä toimi myös Abu Dhabin emiirinä.
 Sheikki Hamdan opiskeli politiikkaa ja liiketaloutta yliopistossa kotimaassaan ja on toiminut Arabiemiraattien varapääministerin virassa yhtä aikaa velipuolensa kanssa.
 Sheikillä on vaimonsa kanssa kuusi poikaa, joista Yas on mitä ilmeisimmin antanut nimen isänsä jahdille.

Helsingin Katajannokalle rantautui sheikin 141-metrinen luksusjahti, jolle voi muun muassa parkeerata helikopterin


Summary: Yhdysvaltain hallinnon turvallisuusneuvonantajan John Boltonin mukaan nyt on aika toimia Venezuelan presidenttiä vastaan.

Yhdysvallat kiristää toimintaansa Venezuealan presidenttiä  Nicolas Maduroa  vastaan. Maa on jäädyttänyt venezuelalaisten tilejä maanantaina.
 BBC:n  mukaan venezuelalaisten tilien jäädyttäminen on tähän mennessä tehokkain isku Venezuelan Maduroa vastaan. Noin 50 maata maailmassa ei pidä Maduroa enää Venezuelan laillisena johtajana.
 Venäjän mielestä Yhdysvaltojen toiminta on "taloudellista terrorismia".
 Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  sanoi tiistaina, että nyt on aika toimia Maduroa vastaan. Hän piti tiedotustilaisuuden asiasta tiistaina.
 Boltonin mukaan Yhdysvaltain presidentin Donal Trumpin määräämät uudet vastatoimet tarkoittavat sitä, että Venezuelan hallinnon kanssa yhteistyötä tekevät yritykset voidaan saada paremmin kiinni.
 Boltonin mukaaan yritysten pitää nyt valita, tekevätkö he kauppaa Venezuelan vai Yhdysvaltojen kanssa.
 Turvallisuusneuvontajan mukaan Yhdysvallat siirsi toiminnallaan Venezuelan samalle listalle kuin Kuuban, Pohjois-Korean, Syyria ja Iran.

Yhdysvallat tehosti toimiaan Venezuelan Maduroa vastaan  –jäädytti venezuelalaistilejä


Summary: Maisemakuvakehyksen luona voi ottaa kuvan itsestään tai vain kauniista näkymästä.

Oikea kuvakulma kasvoista, hymyä ja sitten kännykän kamera laulamaan.
 Lappeenrannassa on tänä kesänä voinut kuvauttaa itsensä maisemakuvakehyksissä. Puusta ja metallista valmistettuja kehyksiä on kaksi: toinen sataman alueella Kasinon puistossa ja toinen vähän matkan päässä Linnoituksen valleilla.
 – Jos otetaan valokuva ja laitetaan se seinälle, siihen laitetaan usein jotkut kehykset. Tässähän kehykset ovat valmiina kuvassa eli niitä ei tarvitse hankkia kehystämöstä, toinen teosten tekijöistä, kuvanveistäjä  Samuli Poutanen  selittää.
 Kehyksiin mahtuu isompikin porukka kerralla, sillä leveyttä ja korkeutta on lähes kaksi metriä.
 Corten-terästä ja lehtikuusta
 Erityylisiä maisemakuvakehyksiä on ympäri Eurooppaa, muun muassa Virossa. Suomessa maisemakehyksiä on esimerkiksi Uudessakaupungissa. 370 vuotta täyttävä Lappeenrannan kaupunki tilasi kehykset juhlavuoden kunniaksi.
 – Maisemakuvakehyksiä alkoi näkyä sosiaalisessa mediassa. Minusta oli korkea aika saada Lappeenrantaankin sellaiset, sanoo Lappeenrannan kaupungin matkailupäällikkö  Mirka Rahman .
 Kehysten paikat valittiin asukkaille suunnatulla Facebook-kyselyllä. Vastauksissa nousivat esiin varsinkin sataman ja Linnoituksen alueet. Kaupungin toiveena oli, että teokset tehdään kestävistä ja tyylikkäistä materiaaleista, jotka sopivat maisemaan.
 – Valitsimme lehtikuusen ja corten-teräksen, sillä ne ovat kustannustehokkaita. Lisäksi corten-teräs on säänkestävä, kun se saavuttaa punaruskean pintansa, kertoo taideseppä  Antti Nieminen .
 Hanna Muukkonen testaa maisemakuvakehystä Lappeenrannan Kasinon puistossa. Lappeenrannan kaupunki
 Kehykset asennettiin paikoilleen kesäkuussa.
 Kehykset ovat olleet suosittuja. Mirka Rahmanin mukaan niille on aika ajoin muodostunut jopa jonoa. Rahman on kuullut kehyksistä vain positiivista palautetta.
 Kehysten hinnaksi tuli noin 700 euroa kappaleelta. Rahmanin mielestä kaupunki sai rahalle vastinetta.
 – Raha on tullut takaisin kaikella sillä kuvien jakamisella, mitä ihmiset ovat tehneet. On ollut ilo nähdä, että joskus joutuu jonottamaan ennen kuin saa kuvan itsestään kehyksissä.
 Mirka Rahman ei kuitenkaan pysty sanomaan, kuinka paljon kuvia kehyksistä on jaettu sosiaalisessa mediassa, koska kehyskuvilla ei ole virallista hastagia eli aihetunnistetta, jolla jakojen määrää voisi seurata.
 "Tuollaiset haluan tuoda meille!"
 Myös ulkomailla maisemakuvakehysten suosio on ollut suurta. Kansainvälisen aikakauslehti National Geographicin suojattu tuotemerkki, Keltainen kehys, on maailmanlaajuisesti tunnettu.
 Idea fyysisistä keltaisista kehyksistä, joiden kanssa ihmiset voivat ottaa valokuvia, on syntynyt lehden kansikuvasta. National Geographicin kansi on ympäröity keltaisella kehyksellä, joten ihmiset voivat kuvitella olevansa arvostetun lehden kannessa ottaessaan kuvan keltaisissa kehyksissä. Kehyksiä on kahta kokoa.
 Keltaisia kehyksiä on ympäri maailmaa erilaisissa kulttuuri- ja luontokohteissa, esimerkiksi Virossa. Kehysten ideana on lisätä vähemmän tunnettujen kohteiden tunnettavuutta.
 Lappeenrannan kaupunki on saanut omista maisemakuvakehyksistään vain positiivista palautetta. Kare Lehtonen/Yle
 Kymenlaakson Leader Sepra ry ja Etelä-Karjalan Kärki-Leader ry ovat yhteistyössä puuhanneet keltaisia kehyksiä myös Kaakkois-Suomeen.
 – Näin National Geographicin keltaiset kehykset ensimmäisen kerran työmatkalla Virossa noin kuusi vuotta sitten. Kuulin, että niiden avulla on kehitetty erityisesti luonto- ja kulttuurimatkailua. Ajattelin saman tien, että tuollaiset haluan tuoda jonakin päivänä meidänkin alueellemme, Leader Sepran toiminnanjohtaja  Marjo Tolvanen  kertoo.
 Joka kuntaan kaksi kehystä
 Keltaiset kehykset muodostavat kehysreittejä, joita seuraamalla matkailijat voivat kulkea maasta toiseen ja tutustua erilaisiin kohteisiin.
 – Kevättalvella 2018 virolainen kollegani Kristiina Tammets kertoi, että he aikovat laajentaa kehysten reittiä Latviaan ja Pohjois-Irlantiin. Samassa yhteydessä kehykset voisi tuoda myös Suomeen, Tolvanen sanoo.
 Tolvanen alkoi samantien selvitellä kiinnostusta ja vaadittavia käytännön järjestelyjä. Tolvasen ansiosta kehyksiä on nyt tulossa Leader Sepran alueelle, johon kuuluvat Pyhtää, Kotka, Hamina, Virolahti ja Miehikkälä, yhteensä 11 kehystä.
 – Jokaiseen kuntaan tulee kaksi pientä kehystä ja sen lisäksi yksi iso reitin aloituspisteeseen Virolahden Bunkkerimuseolle.
 Etelä-Karjalan Kärki-Leaderin eli Imatran, Parikkalan, Ruokolahden ja Rautjärven alueelle kehyksiä tulee niin ikään kaksi kuhunkin kuntaan. Yhteensä Kaakkois-Suomen reitille tulee siis vähintään 19 kehystä.
 Lehtikuusesta ja corten-teräksestä valmistetut maisemakuvakehykset ovat noin kaksi metriä korkeita ja kaksi metriä leveitä. Kare Lehtonen/Yle
 Tolvasen mukaan varsinainen kehysten asennustyö on tarkoitus aloittaa Kymenlaaksossa elokuussa. Kehysten rakentajina ovat toimineet Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston Ekamin opiskelijat, jotka myös asentavat ne paikoilleen.
 Etelä-Karjalassa kerätään vielä ehdotuksia kehysten asennuspaikoista.
 Kehysreitin varrella katkos
 Keltaisten kehysten käyttöoikeutta ei myydä rahalla.
 – Uskon, että saimme yhteistyösopimuksen nimenomaan siksi, että toimimme samoilla arvoilla ja periaatteilla kuin National Geographic -organisaatio.
 Leader Sepralla on oikeus tehdä Suomessa yhteistyösopimuksia muiden Leader-ryhmien kanssa, ja näin laajentaa reitti vaikka koko itärajan pituiseksi. Tällä hetkellä vain Etelä-Karjalan Kärki-Leader on lähtenyt mukaan hankkeeseen.
 Nyt keltaisten kehysten reittiin onkin jäämässä Lappeenrannan kokoinen aukko. Lappeenrannan alueella toimiva Leader Länsi-Saimaa ry ei lähtenyt mukaan hankkimaan kehyksiä alueelleen.
 Kehykset ulottuvat Kotkan seudulla pohjoisimmillaan Miehikkälään. Sen jälkeen reittiin tulee Lappeenrannan kohdalla katko, kunnes kehyksiä tulee taas vastaan Imatralla.
 – Olisi toki hienoa, jos saisimme reitin kulkemaan keskeytyksettä Lappeenrannan alueen läpi, jotta kulkijoille ei tule 60-70 kilometrin kehyksetöntä taivalta.

Satamaan ilmestyi ruostuneen näköinen taulunkarmi – "Turistit jonottavat kuvausvuoroja"


Summary: Kauppahinta on 2,85 miljardia euroa.

Mastercard ostaa Netsin tililtä tilille -maksamisen palvelut, Nets kertoo tiedotteessa. Kauppaan kuuluvat muun muassa reaaliaikaiset maksut ja digitaaliset laskupalvelut. Kauppahinta on 2,85 miljardia euroa.
 Kauppa vaatii vielä hyväksynnän viranomaisilta.
 Nets kertoo verkkosivuillaan olevansa yksi johtavista eurooppalaisista maksamisen alan yrityksistä.
 Netsin konsernijohtaja  Bo Nilsson  sanoo tiedotteessa, että viimeisten viiden vuoden aikana Nets on rakentanut vahvan tililtä tilille -maksamisen alustan, jolla on mahdollisuudet kasvaa globaaliksi.
 – Kuitenkin täyden kansainvälisen kasvupotentiaalin saavuttaminen yli Netsin tämänhetkisen maantieteellisen ulottuvuuden vaatii maailmanlaajuisen johtavan toimijan kyvykkyyksiä ja resursseja, hän sanoo.
 Hänen mukaansa Mastercard on resursseillaan ja globaalilla ulottuvuudellaan ainutlaatuisessa asemassa avatakseen Netsin tililtä tilille -liiketoiminnan koko potentiaalin.


Summary: Pääministeri kutsuttiin Kiteelle keskustelemaan alueelle tärkeän Stora Enson sahan lopettamisesta.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) on parhaillaan maakuntavierailulla Kiteellä ja Joensuussa. Rinne vieraili päivällä Stora Enson tehtaalla ja tapasi Kiteen kaupungin edustajia.
 Matkalla Joensuuhun pääministeri kommentoi lyhyesti  Uutissuomalaiselle antamaansa haastattelua (Karjalainen) , jossa hän kertoi Puolustusvoimain komentajan tehtävänkuvasta ja asemasta yhteiskunnassa.
 Jutussa Rinne korosti, että uuden komentajan, elokuun alussa aloittaneen kenraali  Timo Kivisen  "on syytä ymmärtää asemansa".
 Mitä pääministeri tällä oikein tarkoitti?
 – Tarkoituksena ei ollut millään tavalla ojentaa uutta komentajaa, eikä puuttua hänen sanoihinsa. Kysymys on siitä, että meillä on virkakoneistossa aika-ajoin sellaisia tilanteita, joissa selkeästi poliittisen päätöksenteon näkökulmasta voisi toimia täsmällisemmin kuin mitä on toimittu, Rinne vastaa.
 Rinne kertoo, että häneltä kysyttiin haastattelussa, millaisia terveisiä hän haluaa lähettää Puolustusvoimain komentajalle.
 – Tässä tilanteessa halusin vain muistuttaa aloittavaa komentajaa siitä, ja tämä koskee koko virkakuntaa, että meillä on päätöksentekojärjestys valtionsäännöissä määritelty ja sen mukaan mennään, hän jatkaa.
 Stora Enson sahalla tehtiin vielä tiistaina töitä. Sahan lakkauttaminen uhkaa loppuvuodesta. Heikki Haapalainen / Yle
 Kitee ehdottaa Rinteelle omistajaohjausta
 Metsäyhtiö Stora Enso haluaa sulkea Kiteellä sijaitsevan sahan, joka työllistää suoraan 85 ihmistä. Tehdasalueella tapahtuva tukkien alkukäsittely altaalta sahalle, sekä muu siihen liittyvä toiminta työllistää lisäksi 45 ihmistä.
 Kaupungilla on pääministerin vierailulle selkeät tavoitteet. Ensimmäinen on se, että saha jatkaa toimintaansa, joko Stora Enson tai toisen yrityksen toiminnassa.
 Kitee korostaa, että Stora Enso on osin valtio-omisteinen ja toivoo toiminnan jatkumiseen omistaja-ohjausta.
 Mikäli tämä ei onnistu, on kaupungin tavoitteena saada muuta yhteiskunnan tukea. Kaupunki ehdottaa Rinteelle, että valtiovalta rahoittaisi erilaisia kärkihankkeita ja parantaisi alueen liikenneyhteyksiä.
 Yksi vaihtoehto on työllisyysperusteisen investointiavustuksen käyttöönotto.
 – Olemme hyvin tietoisia, että Kitee ei yksin selviä, sanoo kaupunginjohtaja  Eeva-Liisa Auvinen .
 Sahan sulkeminen aiheuttaisi Kiteelle kriisin
 Stora Enson saha on kaupungille merkittävä työnantaja, sillä yli 80 prosenttia sen työntekijöistä asuu Kiteellä.
 Kaupunginjohtaja mukaan sahan lopettaminen tarkoittaisi Kiteen työttömyyden nousemista  yli 25 prosenttiin . Vaikutukset näkyisivät koko Keski-Karjalassa.
 Kitee ei ole ensimmäistä kertaa vaikeassa tilanteessa. Valtioneuvosto nimesi Keski-Karjalan seutukunnan äkilliseksi rakennemuutosalueeksi vuosiksi 2008–2013, sillä alueella menetti tuolloin työpaikkansa 329 ihmistä.
 – Kitee on menettänyt puolet teollisista työpaikoistaan reilussa 10 vuodessa. Siihen päälle vielä tämä sahan lopettaminen, niin tilanne on erittäin vakava ja vaikea, Auvinen kertoo.
 Kiteen saha työllistää toista sataa ihmistä. Heikki Haapalainen / Yle
 Lue myös:
 Kiteen terveiset pääministeri Rinteelle: Sahan toiminnan on jatkuttava
 Kiteen sahan yt-neuvottelut alkavat maanantaina
 Stora Enso haluaa keskittää tuotantoaan – Kiteen sahan sulkeminen osa muutosohjelmaa
 Jos Stora Enso lopettaa Kiteen sahan, myös Puhoksen satama hiljenee

Pääministeri Rinne täsmensi Puolustusvoimain komentajasta antamaansa haastattelua – tarkoituksena ei ollut ojentaa Kivistä


Summary: Koneessa oli runsaat 180 ihmistä.

Lentoyhtiö British Airwaysin matkustajakoneen henkilökunta ja matkustajat jouduttiin evakuoimaan maanantaina Valencian lentokentällä Espanjassa, kun kone täyttyi savusta.
 Koneessa oli 175 matkustajaa ja kahdeksan miehistön jäsentä.
 Paikallisten viranomaisten mukaan kolme ihmistä sai sairaalahoitoa savun hengittämisen takia. Lisäksi 10–12 henkilöä sai hoitoa kolhuihin, joita he saivat poistuessaan hätäliukumäkiä pitkin koneesta Valencian lentokentällä.
 Valencian pelastuspalvelu kertoi saaneensa hälytyksen, että yksi koneen moottoreista olisi syttynyt tuleen. Viranomaiset havaitsivat vain savua, kun he tarkastivat koneen.
 Savun syytä ei ole kerrottu julkisuuteen.
 Matkustaja  Gayle Fitzpatrick  kuvasi tilanteen savuisessa Airbus A321 -koneen matkustamossa. Fitzpatrick kirjoitti viestipalvelu Twitterissä, että matkustamo täyttyi savusta lennon viimeisen kymmenen minuutin aikana.
 British Airways vahvisti, että yhtiön lento BA422 Lontoon Heathrowsta Valenciaan oli osallisena välikohtauksessa. Yhtiön mukaan kaikki asiakkaat ja miehistö nousivat koneesta ja matkustajille tarjottiin apua lentoaseman terminaalissa.

British Airwaysin matkustajakone täyttyi savulla Espanjassa – ihmiset evakuoitiin hätäliukumäkiä pitkin


Summary: Onnettomuudesta ei tullut henkilövahinkoja.

Kokkolan keskustassa sattui noin kello 13.30 raju kolari Torikadun ja Kaarlelankadun risteyksessä.
 Toisen auton kuljettaja lähti karkuun ennen kuin poliisi ehti paikalle. Kuljettaja on kuitenkin poliisin tiedossa. Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa.
 Poliisin mukaan toinen autoista ajoi päin punaisia liikennevaloja.
 Törmäyksen voimasta risteyksessä kaatui sähkökaappi ja liikennevalopylväs vaurioitui käyttökelvottomaksi. Auto töytäisi myös kadun varressa parkissa ollutta kolmatta autoa.
 Törmäysjäljistä päätellen pahemmin vauriotuneen auton vauhti on ollut kova. Auto oli saanut vauriota muun muassa molempiin kylkiinsä. Auton yksi sivuturvatyynyistä laukesi törmäyksissä
 Poliisi tutki tarkasti toista ettomuusautoa.  Ari Vihanta / Yle

Kuljettaja pakeni paikalta – Kokkolassa tapahtui raju risteyskolari


Summary: Kashmirista kiistelevät Intia ja Pakistan ovat ydinasevaltioita.

Pakistanin armeijan esikuntapäällikkö kenraali  Qamar Javed Bajwa  sanoi tiistaina, että maan asevoimat tukevat kiistellyn Kashmirin alueen ihmisiä kaikessa laajuudessa.
 Intia poisti maanantaina  erityisalueen aseman  hallitsemaltaan Kashmirin osalta. Muutos on suurin, joka alueella on tehty vuosikymmeniin.
 – Pakistanin armeija seisoo järkähtämättä loppuun saakka kashmirilaisten rinnalla heidän oikeudenmukaisessa kamppailussaan, Bajwa sanoi tavattuaan Pakistanin armeijan ylimpiä komentajia Rawalpindissä.
 Bajwa lisäsi, että armeija on valmistautunut täyttämään velvoitteensa kaikessa laajuudessa. Hän ei tarkentanut, mistä keinoista on kyse.
 Intia ja Pakistan ovat ydinasevaltioita.
 Intia, Pakistan ja Kiina hallitsevat osaa Kashmirista. Intia ja Pakistan katsovat koko Kashmirin kuuluvan itselleen. Maat ovat käyneet Kashmirista kaksi sotaa ja yhden lyhyemmän konfliktin.
 Intian hallitsemassa Kashmirin osassa on kuollut kymmeniätuhansia ihmisiä yli kolmekymmentä vuotta jatkuneessa kapinassa.
 Lue myös:
 Mitä Kashmirissa tapahtuu ja miksi? Neljä kysymystä ydinasevaltioiden välisen kiistan uudesta käänteestä

Pakistanin armeijan esikuntapäällikkö varoittaa: Asevoimat tukevat kashmirilaisia kaikessa laajuudessa


Summary: Turun matkailupomo ja ranskalainen turisti juuttuivat toviksi yläasemalle, koska toimittaja painoi vahingossa väärää nappia.

Turun funikulaari eli Kakolanmäkeä pitkin kapuava rinnehissi toimii taas. Tämä on tilanne tiistaina 6. elokuuta, mutta onko se uutinen?
 Yle on julkaissut toukokuun lopusta laskien pitkälti toistakymmentä uutista, joissa mainitaan sana funikulaari. Milloin 5,6 miljoonan euron arvoinen rinnehissi on mennyt rikki, milloin se on saatu kuntoon.
 Toisteisuuden takia hissin oikuttelun uutisarvo väistämättä laskee. Tähän artikkeliin päivitetään funikulaarin kulloinenkin toimintakyky aina, kun tilanne muuttuu – tietysti sillä uhalla, että Turun joukkoliikenteen uusin osanen vastedes jauhaa reittiään väsymättä ja ilman ongelmia.
 Tiistai 6. elokuuta:  Ylen toimittaja  Lassi Lähteenmäki  matkustaa funikulaarilla ja haastattelee nousun aikana Visit Turun myynti- ja markkinointijohtajaa  Satu Hirvenojaa . Hirvenojan mielestä rinnehissin saama julkisuus on matkailun kannalta hyvin arvokasta. Yläasemalla Funikulaari jumiutuu toviksi. Syy on käyttäjässä. Toimittaja on tunaroinut painamalla ovet avaavaa nappia, vaikka hissi piti saada lähtemään alas.
 Maanantai 5. elokuuta:  Funikulaari on ollut  poissa käytöstä koko viikonlopun , kertoo Turun Sanomat. Vikaa on sisääntulo-ovessa. Myöhemmin maanantaina ongelma on ratkaistu ja  hissi kulkee taas .
 Tiistai 30. heinäkuuta:  Kakolanmäen funikulaari  on jälleen pois käytöstä  ovimekanismin vian takia. Tieto viasta tuli maanantaina, mutta ongelma selätetään alle vuorokaudessa.  Kiskohissi liikkuu jälleen .
 Tiistai 23. heinäkuuta: Funikulaari esiintyy  yhtenä kesäisenä  menopelinä  Turun muuttuvaa kaupunkikulttuuria käsittelevässä kuvareportaasissa. Riihimäkeläinen rouva matkustaa funikulaarilla ensimmäistä kertaa.
 Funikulaari on kaupunkivinohissi, joka tarjoaa esteettömän kulun Turun Kakolanmäelle. Elokuun 6. päivänä matka alaspäin sujui ongelmitta. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Maanantai 15. heinäkuuta:  Funikulaari kulkee, mutta  sitä pidetään silmällä . Laitteistotoimittaja Leitnerin edustajat valvovat rinnehissin kulkua etäyhteyden päästä Italiasta ja vakuuttavat, että ongelmat on selätetty.
 Keskiviikko 12. heinäkuuta:  Funikulaari  palaa takaisin liikenteeseen  pitkän tauon jälkeen. Yli kolmen viikon odotusajasta käytetään otsikossa sanaa  huoltopiina .
 Maanantai 8. heinäkuuta:  Funikulaari on ollut huoltotauolla yli kolme viikkoa, mutta  sillä ajetaan testiajoa . Kaupungin mukaan vika johtuu ovia ja kabiinin vaakatasoa tarkkailevien sensorien virhetilasta.
 Torstai 4. heinäkuuta:  Ruisrock on käsillä, mutta funikulaari  seisoo ainakin viikonlopun yli . Italiassa Leitner-yhtiö aikoo lähettää Turkuun käyttöhenkilön valvomaan ja seuraamaan hissin toimintaa.
 Maanantai 24. kesäkuuta:  Funikulaari seisoo ennakoitua pidempään. Huoltotoimissa  on löydetty uusia vikoja . Yhdessä rullapyörässä on havaittu epätavallista kulumaa.
 Tiistai 18. kesäkuuta:   Hissi on ollut poissa käytöstä  maanantai-illasta asti ja seisoo yli juhannuksen  tunnistinlaitteiden ongelmien takia . Turun Sanomat kertoo, että paikalle odotellaan Leitnerin asentajaryhmää.
 Maanantai 17. kesäkuuta:  Funikulaari  aiotaan ottaa käyttöön  viikonlopun käyttökatkon jälkeen, mutta tulevina päivinä luvassa on vielä pari–kolme käyttökatkoa.
 Funikulaarin radan pituus on 130 metriä. Ala- ja yläaseman välillä on 30 metriä korkeuseroa.  Lassi Lähteenmäki / Yle
 Tiistai 11. kesäkuuta:  Funikulaari oikuttelee. Oviongelmien takia  hissi suljetaan noin tunniksi .  Turun Sanomat  on jo aiemmin kertonut, että hissi jumittui keskelle rinnettä perjantaina ja kyydissä olleet jouduttiin auttamaan ulos tikkaiden avulla.
 Tiistai 28. toukokuuta:  Funikulaari on saanut vauhdikkaan alun, vaikka se  jumittuikin kahdesti avajaisviikonloppuna . Viikonlopun aikana rinnehissillä matkusti yli 5 000 ihmistä.
 Perjantai 24. toukokuuta:   Funikulaarin viralliset avajaiset kiinnostavat  turkulaisia ja kauempaakin saapuneita. Jonottajat ovat tyytyväisiä siihen, että kauan odotettu hissi on käytössä. Ei teknisiä murheita.
 Maanantai 20. toukokuuta:  Funikulaarin  lehdistöajelut sujuvat moitteettomasti . Yle striimaa rinnehissillä ajelua selostettuna. Tallenne on yhä nähtävissä  Areenassa , jossa se on katseltu yli 11 000 kertaa.
 Lue lisää:
 Turun funikulaarille myönnetty kuntatekniikan yhdistyksen tunnustus
 Turun funikulaari herättää hilpeyttä sosiaalisessa mediassa – "Mitä tilattiin ja mitä saatiin"
 Turun funikulaari valmistuu tammikuussa – projektijohtaja kertoo, miksi aikataulu venyi ja hinta tuplaantui alkuperäisestä

Turun funikulaari toimii vaihtelevasti – Yle seuraa päivä päivältä


Summary: Vietnamilaiset venepakolaiset saapuivat Suomeen nousukaudella. Somalialaiset saapuivat laman keskelle, mikä vaikutti kotoutumiseen.

Tran Minh Canh  pyörittelee kädessään kookospähkinästä tehtyä kuppia. Se on tilapäinen riisikulho, jonka Canh koversi 40 vuotta sitten.
 Matkamuisto on autiosaarelta, jonne Canh ja hänen poikansa olivat haaksirikkoutuneet. Kyse ei ollut onnettomuudesta. He pakenivat Vietnamin kommunistisen hallinnon vainoa.
 Perheellä oli onnea. Sadat tuhannet vietnamilaiset hukkuivat Siaminlahteen. Canh ja sata muuta päätyivät Vantaan Kulomäen pakolaiskeskukseen.
 Canh ja omatekoinen riisikuppi vuodelta 1979. Kuvat Välimerta ylittävistä turvapaikanhakijoista ovat tuoneet mieleen oman pakomatkan 40 vuotta sitten.  Laura Hyyti
 Vietnamilaiset löysivät Suomesta töitä ja sulautuivat yhteiskuntaan. Heidän kotoutumistaan on pidetty menestystarinana, josta kiitos kuuluu ennen kaikkea ahkerille vietnamilaisille.
 Canhin mielestä asia ei ole ihan näin yksinkertainen.
 – Vietnamilaiset ovat pärjänneet, koska heitä on autettu uskomattoman paljon. Koko valtakunta huolehti noin sataa ihmistä. Voi sanoa, että olimme onnekkaita.
 Todellisuudessa vietnamilaisten sopeutumisen tiellä oli tuhat ja yksi ongelmaa.
 Vietnamilaiset eivät halunneet Suomeen – “Tilanne oli häpeällinen”
 Vuonna 1979 vietnamilaisten avun tarve oli valtava.
 Vuosikymmeniä kestänyt sota oli päättynyt Pohjois-Vietnamin voittoon. Hallinto vainosi kansanvihollisina pitämiään etelävietnamilaisia ja Vietnamin kiinalaista väestönosaa. Sadat tuhannet suljettiin "uudelleenkoulutusleireille". Canh vietti leirillä kaksi vuotta.
 Vuosina 1978-1979 reilun 50 miljoonan väestöstä noin 800 000 pakeni ylitäytetyillä veneillä Malesiaan ja ympäröiviin saarivaltioihin. Canhin ja hänen poikiensa vene oli 18 metrin mittainen. Siinä oli 400 pakolaista.
 YK:n pakolaisjärjestö UNHCR kysyi jäsenvaltioiltaan apua ja Suomen hallitus päätti hoitaa vaatimattoman osansa: Pakolaisia vastaanotettaisiin sata, mielellään lapsiperheitä.
 Suomalaisdelegaatio saapui Malesian Cheratingin pakolaisleirille heinäkuussa 1979. "Kuka haluaa lähteä Suomeen", suomalaiset kyselivät.
 Vietnamilaiset eivät hievahtaneetkaan.
 YK:n arvion mukaan 200 000 - 400 000 vietnamilaista venepakolaista kuoli pakomatkallaan. Nämä pakolaiset pelasti mereltä yhdysvaltalaisalus.
 American Photo Archive / Alamy Stock Photo / AOP
 – Tilanne oli häpeällinen. Kuinka voimme syrjiä auttajiamme, leirillä muiden pakolaisten joukossa ollut Canh muistelee.
 Vietnamilaisten lähtöhaluja vähensi se vähä mitä he tiesivät Suomesta: kylmä maa, ja aivan Neuvostoliiton kyljessä.
 Juuri kommunisteja vietnamilaiset olivat paenneet. Monien toiveena oli päästä lännemmäs länteen, kuten Kanadaan tai Yhdysvaltoihin, joissa oli ennestään vietnamilaisia.
 Korkeakoulutettu Canh oli hieman lukenut Pohjoismaista. Hän päätti kirjoittaa oman ja lastensa nimet suomalaisten listaan. Canh oli leirillä luottomiehen asemassa, joten hänen esimerkkinsä herätti kiinnostusta. Ehkä Suomessa olikin jotain hyvää?
 – Sitten aita murtui, ja ihmiset rynnivät kirjoittamaan oman nimensä.
 Näin alkoi sadan vietnamilaisen matka kohti pohjolaa. He saapuivat Vantaalle elokuussa 1979.
 Oudot, kommunistien kanssa veljeilevät suomalaiset
 Suomessa venepakolaiset herättivät suurta kiinnostusta. Vietnamin sota oli ensimmäinen televisioitu sota, jonka vaiheita suomalaiset olivat seuranneet tiiviisti uutisista.
 Kommunistisen hallinnon vainoamia pakolaisia kohtaan koettiin sympatiaa, Hakala muistelee. Tämä oli pakolaisten onni.
 – Henki oli innostunut. Ajattelin, että tämä hoidetaan nyt hyvin, muistelee Vantaan pakolaiskeskuksessa tuolloin työskennellyt  Louna Hakala .
 Hakala oli osa suomalaisten ryhmää, jonka harteille pakolaisten vastaanottaminen asetettiin. Ryhmä oli moniammatillinen. Vantaan Kulomäkeen perustetussa vastaanottokeskuksessa oli sosiaaliohjaajia, työnvälittäjiä ja Hakalan kaltaisia ammatinvalintapsykologeja. Paljon kokemusta työttömien suomalaisten tukemisesta, mutta ei pakolaisten vastaanottamisesta.
 Muitakin puutteita oli, kuten yhteinen kieli. Suomessa ei ollut yhtäkään vietnamin tulkkia. Ensimmäisen vuoden aikana suomalaiset ja vietnamilaiset kommunikoivat ranskaksi. Ranskaa puhuvasta Tran Minh Canhista tuli linkki suomalaisten ja vietnamilaisten välille.
 SPR:n vastaanottamat ensimmäiset Vietnamin pakolaiset saapuivat Suomeen elokuussa 1979. Martti Juntunen
 Kielimuurin lisäksi esteenä oli kulttuurinen muuri. Suomalaiset tiesivät miksi vietnamilaiset olivat paenneet, mutta eivät mitään vietnamilaisista.
 – Yksi lähetyssaarnaaja kävi kerran kertomassa Vietnamista. Me ei tiedetty siitä kulttuurista oikein mitään, Hakala muistelee.
 Vietnamilaiset puolestaan suhtautuivat varauksella hiljaisiin suomalaisiin, joilla oli epäilyttävän läheiset välit Neuvostoliittoon.
 Kommunismin pelko ilmeni yllättävillä tavoilla. Vietnamilaiset saattoivat säikähtää neuvostolippua, tai epäillä työharjoittelupaikan sorvauskoneen valoja. Niitä epäiltiin piilokameroiksi, joiden kautta venäläiset saattaisivat vakoilla heitä.
 – Heillä oli tämmöisiä vainoharhoja, jotka johtuivat tietämättömyydestä, sekä huonoista kokemuksista valvonnasta ja vakoilusta. Meni aikaa, että tämä pelko saatiin heistä pois, Hakala sanoo.
 Kulttuurimuurin purkamiseksi perustettiin tukiperhetoiminta. Pakolaiskeskuksen henkilökunta haki suomalaisista halukkaita, jotka voisivat tarjota matalan kynnyksen apua vietnamilaisille.
 Tukiperheiden avulla moni vietnamilainen oppi kieltä, löysi töitä ja suomalaisia ystäviä. Tukiperhe on mitä olennaisin elementti onnistuneessa kotoutumisessa, sanoo Tran Minh Canh.
 – Yhteisymmärrys kulttuurien välillä on ratkaisevaa. Ystäväperhe on silta vähemmistön ja enemmistön välillä.
 Kädestä pitäen työelämään
 Kun vietnamilaiset olivat olleet Suomessa vuoden, lähes kaikki työikäiset olivat löytäneet itselleen työpaikan.
 Se ei ole pelkästään vietnamilaisten ahkeruuden ansiota. Ahkera oli myös pakolaiskeskuksen työnvälittäjä toiminut  Rauni Petramo .
 – Tein hirveästi työtä sen eteen että he saivat työtä, Petramo sanoo.
 Työllistämisen kaava yli yksinkertainen, mutta aikaa vievä. Vietnamilaiset kyvyt ja työtoiveet selvitettiin haastattelemalla. Petramo kolusi pääkaupunkiseudun yrityksiä, kertoi työnantajille vietnamilaisista ja kyseli mahdollisista harjoittelupaikoista.
 Kiinnostusta oli. Työnantajat jopa soittelivat pakolaiskeskukseen ja kysyivät työntekijöitä.
 – Ihan mihin vaan ei laitettu työhön tutustumaan. Esimerkiksi yksinäiset miehet pyysivät vietnamilaisia naisia kodinhoitajiksi.

 Petramo kyyditti vietnamilaisia tutustumiskäynneille ja työharjoitteluihin. Kun tuli ongelmia, Petramo selvitteli niitä työnantajien ja vietnamilaisten kanssa.
 Työpaikkoja löytyi paikallisista työpajoista, ravintoloista ja yrityksistä, kuten Tikkurilan väristä. Maanmittausinsinöörinä Vietnamissa työskennellyt Tran Minh Cahn sai oman alansa töitä maanmittauslaitokselta.
 Tavallisesti vietnamilaiset eivät kuitenkaan työllistyneet ensiyrittämällä. Vietnamilaiset olivat kielitaidottomia oudossa maassa. Myös paikallisissa työtavoissa oli totuttelemista. Vietnamilaiset olivat tottuneet tekemään pidempää työpäivää, mutta suomalaisia rennommalla otteella.
 Töiden saamisen vaikeus masensi vietnamilaisia. Petramo rohkaisi yrittämään uudestaan.
 – Minusta ihmisille pitää osoittaa tiettyä inhimillisyyttä. Ei millään voi olettaa, että he hetkessä pystyvät omaksumaan vieraan kulttuurin.
 Pientä ryhmää oli helpompi auttaa kuin suurta. Pakolaiskeskuksen henkilökunta tunti heidän kykynsä ja paikallisten työpaikkojen tarpeet.
 Henkilökunta oli myös hyvin verkottoitunut. Esimerkiksi kun Helsingin Malmille rakentui 1986 ostoskeskus, sinne palkattiin heti seitsemän vietnamilaista pakolaista. Aloitteen teki paikallinen yrittäjä  Jussi Pajunen , josta tuli myöhemmin Helsingin kaupunginjohtaja.
 – Me kun olimme vain heitä varten, niin teimme sitä työtä ehkä vähän monipuolisemmin kuin mihin tavallinen byrokratia pystyy, Petramo toteaa.
 Rasismia lottovoittajien maassa
 Venepakolaisilla oli työllistymistä isompiakin huolia. Vietnamilaisten ikuisen hymyn taakse kätkeytyi koti-ikävää, masennusta ja huolta Vietnamiin jääneistä perheenjäsenistä.
 Osa poti yksinäisyyttä. Miljoonakaupunki Saigonista tullut saatettiin sijoittaa suomalaiseen pikkukuntaan. Suuri osa vietnamilaisista lähtikin Suomesta muihin länsimaihin, joissa oli suuret vietnamilaisten yhteisöt. Jotkut yrittivät itsemurhaa, ainakin yksi myös onnistui.
 Eivätkä kaikki suomalaiset suhtautuneet vietnamilaisiin lämmöllä. Pakolaisia syytettiin vuoroin suomalaisten siivellä elämisestä, vuoroin työpaikkojen varastamisesta.
 Canh ahkeroi jännitteiden lieventäjänä. Hän oikoi suomalaisten vääriä käsityksiä lukuisissa lehtihaastatteluissa ja sovitteli kulttuurillisia yhteentörmäyksiä.
 Esimerkiksi kerran 80-luvun lopulla kuohui Närpiössä. Vietnamilaiset pakolaiset olivat teurastaneet kerrostalon pihalla kanan ja laskeneet veret maahan. Suomalaiset tulivat paikallisen vastaanottokeskuksen eteen vaatimaan selitystä.
 Canh selitti suomalaisille, että kana oli teurastettu vietnamilaisen perinteen mukaisesti perheen isän muistopäivän kunniaksi.
 – Pyysin anteeksi hänen tietämättömyyttään. Hän pyysi myös anteeksi ja sanoi, ettei tee sitä uudestaan.

“Pakolaisten elämä ei ole aina kehuttavaa edes tässä lottovoittajien maassa”, uutisoi Vantaan sanomat 5.8.1989. Artikkeli kertoi nuorisojengistä, joka “terrorisoi” vietnamilaisperheen elämää. Vietnamilaisten puhemieheksi päätynyt Canh kommentoi myös tätä asiaa. Tran Minh Canhin arkisto
 Oli myös puhdasta rasismia ja vihaa. Pakolaiskeskuksen henkilökunnalle lähetettiin kirjeitä, joissa toivottiin työntekijöiden ja heidän perheenjäseniensä kuolemaa.
 Canh on itse selvinnyt ilman pahempia välikohtauksia. Hän muistaa ainoastaan yhden kerran 90-luvulta, kun tuntematon mies alkoi solvata häntä bussissa. Kun Canh ei vastannut, solvaaja alkoi töniä.
 – Hän kysyi, oletko kuuro, etkö osaa suomea? Vastasin hänelle, että osaan suomea ja että olet juuri töninyt minua, mikä on Suomessa rikos.
 Tapaus naurattaa nyt, mutta syrjintä on vakava ongelma, josta Canh on kasvavasti huolissaan.
 – Jos pakolainen kokee, että hän ei ole osa yhteiskuntaa, hän tuntee itsensä toisen luokan kansalaiseksi. Tulee rikollisuutta.
 Suomalaisten tukiperheiden tuki oli tärkeintä juuri vastoinkäymisiä kohdatessa, sanoo Louna Hakala.
 – Vaikka olisi itse kuinka hyvä, löytyy aina joku joka ei hyväksy. Siitä on tärkeä puhua jonkun kanssa, joka suhtautuu pakolaiseen arvostavasti.
 Vietnamilaiset kotoutuivat nousukauden Suomessa, somalialaiset laman keskellä
 Ehkä eniten vietnamilaisten kotoutumista auttoi se, että heitä oli niin vähän.
 Venepakolaisia tuli 1979-1990 välisenä aikana noin 800. Heidän tukemisensa ei tehnyt lovea nousukautta elävän Suomen valtiontalouteen.
 Tilanne oli toinen 90-luvulla, jolloin Suomeen alkoi saapua turvapaikanhakijoita Somaliasta. Heitä oli vietnamilaisia enemmän – satojen sijaan tuhansia – ja he saapuivat lama-ajan Suomeen.
 Somalialaisia pakolaisia jonottamassa linja-autoon Helsingin rautatieasemalla vuonna 1990.  Somalaiset turvapaikanhakijat saapuivat Suomeen turvapaikanhakijoina Neuvostoliiton kautta.  Pentti Palmu.
 Hallitus teki menoleikkauksia, jotka vähensivät esimerkiksi maahanmuuttajien kielikurssien ja työharjoittelujaksojen määrää. Koulutusta pilkottiin niin, että kielikurssien välillä saattoi olla kuukausien mittaisia taukoja.
 – Kaikki minkä opit, unohdit kolmen kuukauden aikana. Somalialaiset saivat paljon vähemmän koulutusta kuin vietnamilaiset, sanoo  Helinä Kokkarinen , joka työskenteli tuolloin ylitarkastajana sosiaali- ja terveyshallituksen pakolaisosastossa.
 Maan korkea työttömyys vaikutti myös suomalaisten asenteisiin muualta tulleita kohtaan. Somalialaiset joutuivat odottamaan kuukausitolkulla turvapaikkapäätöksiään, minkä osa suomalaisista tulkitsi laiskotteluksi.
 Vietnamilaisten kiintiöpakolaisten tilanne oli parempi. Heillä oli pakolaisen asema ja siten työnteko-oikeus heti Suomeen tullessaan.
 Tällä hetkellä  vietnamilaisten työllisyysaste on Helsingissä 83 prosenttia , somalialaisilla 55. Eroja ei voi selittää pelkällä vastaanottotoiminnassa tapahtuneilla muutoksilla jo siksi, että vain osa on tullut Suomeen humanitaarisista syistä.
 Niiden vaikutusta ei myöskään sovi unohtaa, kun vertaillaan eroja maahanmuuttajien työllisyysasteissa, Kokkarinen sanoo.
 – Olen vahvasti sitä mieltä, että somalit joutuivat laman kohdalla maksumiehiksi.
 Laura Hyyti
 Viime vuodet ovat olleet Tran Minh Canhille tunteikkaita. Kuvat Välimerta ylittävistä siirtolaisista ja turvapaikanhakijoista tuovat mieleen oman venematkan 40 vuotta sitten.
 Jokaisen tulisi miettiä, miten näitä ihmisiä ihmisiä voisi auttaa, Canh sanoo. Sen sijaan Eurooppa on keskittynyt pohtimaan sitä, miten ihmiset saataisiin pidettyä poissa.
 "Olemme samassa veneessä. Musta, valkoinen, keltainen, jokainen on luojan luoma".  Tran Minh Canh
 Mutta entä jos tulijoita on sadan sijaan sata tuhatta? Asia ei ole yksinkertainen, Canh sanoo. Jokaisen tulisi auttaa kykynsä mukaan, mutta missä tämän kyvyn rajat menevät?
 – Paljonko on paljon? Asia on kaksipiippuinen. Toinen puoli on humanitäärinen, toinen on kansan oma etu.
 Tästä Canh on kuitenkin varma: Nuukailu vastaanotossa kostautuu. Pakolaiseen sijoittaminen taas on sijoitus, joka kasvaa korkoa. Suomessa pärjänneet vietnamilaiset ovat tästä esimerkki, Canh sanoo.
 Vastaanotto ei kuitenkaan ole vain hallituksen ja viranomaisten, vaan koko yhteiskunnan tehtävä.
 – Jokaisella ihmisellä on oma arvomaailmansa. Se muokkautuu ympäristön vaikutuksista. Jos annat kasvilla hyvää multaa, se kasvaa. Tämä on vähän samanlainen tilanne.

40 vuotta sitten Suomi panosti pakolaisten vastaanottoon ja jälki näkyy tänä päivänä – "Koko valtakunta huolehti sadasta ihmisestä"


Summary: Helsingin poliisi teki huumevalvontaa

Poliisi tiedotti tiistaina eriskummallisesta tapauksesta.
 Helsingin poliisissa työskentelevä poliisi oli joutunut huumekaupan kohteeksi.
 Poliisipartio oli ollut sunnuntaina puolenpäivän aikaan tekemässä katuvalvontaa Helsingin keskustassa Sörnäisissä.
 Poliisipartio oli havainnut epäilyttävää toimintaa Kurvissa. Poliisi oli huomannut, että siellä tehtiin epäiltyä huumeiden myyntiä.
 Poliisi otti kiinni kaksi naista epäiltyinä huumerikoksesta. Poliisi epäilee heitä huumeeksi luokiteltujen lääkkeiden myynnistä.
 Kun poliisi oli ottamassa kiinni naisia, samassa yhteydessä paikalle tuli kolmas nainen.
 Hän alkoi kaupata siviilipukuiselle poliisille huumeeksi luokiteltuja lääkkeitä.
 Kaupanteko päättyi siihen, kun poliisi nappasi lääkkeitä kaupitelleen naisen kiinni. Häntäkin epäillään huumerikoksesta.
 Helsingin poliisi tiedotti eilen, että poliisi on päättänyt puuttua tehokkaasti Helsingin kaduilla tehtävään huumekauppaan. Viime aikoina kaduilla on myyty poliisin mukaan hyvin avoimesti pillereitä.

Poliisille tultiin myymään huumeita Helsingin keskustassa – poliisi nappasi myyjän kiinni, häntä epäillään nyt huumerikoksesta


Summary: Keskustelu kaivoslain uudistamistarpeesta johti poliitikkojen kipakkaan sananvaihtoon.

Hallitusohjelmassa on tavoite uudistaa kaivoslakia ympäristönsuojelun ja paikallisen vaikuttamisen kannalta. Myös kansalaisaloite kaivoslain uudistamiseksi tavoittelee samoja tavoitteita. Kansalaisaloitteessa korostetaan sitä, että Suomen maaperän kaivosmineraalit ovat valtion ja maanomistajien omaisuutta ja että kaivostuotannosta pitää maksaa kohtuulliset hyödyntämiskorvaukset valtiolle.
 Yle Radio 1:n Ykkösaamussa  keskusteltiin välillä kiivainkin äänenpainoin siitä, millä tavalla kaivoslakia pitäisi uudistaa. Kantaa ottivat Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja  Pekka Suomela , keskustan kansanedustaja, ympäristövaliokunnan puheenjohtaja  Hannu Hoskonen  ja vihreiden kansanedustaja  Mari Holopainen .
 Kansanedustaja Holopaisen mielestä nykyinen vuodelta 2011 oleva kaivoslaki on kirjoitettu pitkälti kaivosteollisuuden näkökulmasta. Holopaisen mukaan pitää ajatella, mikä on vesistöjen ja luonnon kantokyky. Esimerkkinä hän pitää sitä, että valtausten tekeminen on liian helppoa.
 – On tilanteita, joisssa maanomistajat ja paikalliset vastustavat valtauksia. On elinkeinoja, jotka joutuvat mahdollisesti väistymään kaivosten tieltä. Tällaisissa tilanteissa pitäisi olla parempaa kokonaisharkintaa.
 Holopaisen mukaan jo malminetsintä aiheuttaa epävarmuutta paikallisille asukkaille ja muille elinkeinoille.
 Keskustan kansanedustaja Hannu Hoskonen huomautti Ykkösaamussa, että hallitusohjelmassa sovittiin myös kaivosten toimintaedellytysten parantamisesta. Hoskonen arvosteli vihreitä liiasta suojeluinnosta.
 – Hallitusohjelmassa on sitouduttu nostamaan työllisyysaste 75 prosentin tasolle ja tasapainottamaan julkinen talous. Jos ollaan lakkauttamassa kaivoksia, meillä on äkkiä puoli miljoonaa työtöntä lisää. Meillä on valtava määrä metallitehtaita, kaivoksia, erilaista kemianteollisuutta ja sähköteollisuutta, jotka riippuvat kaivoksista.
 Vihreiden kansanedustaja Minna Holopainen ei niellyt väitteitä siitä, että vihreät lopettaisivat kaiken taloudellisen toiminnan. Hänen mielestään kaivostoiminta ei työllistä yhtä paljon kuin monet muut alat. Holopainen toi esiin matkailun työllistävän vaikutuksen, joka on yli 100 000 työntekijää.
 – Kaivostoiminta on robotisoituva ala, jonka työllistävä vaikutus ei ole suuri. Se on vain muutamia tuhansia. Pitäisi tähdätä laajempaan elinkeinorakenteeseen.
 Hoskonen puolestaan piti tätä huuhaana.
 – Katsokaa vaikka Tornion terästehdasta. Sen tuottama hyöty on valtava.
 Hoskonen korosti, ettei hän kannata radikaaleja toimia, joilla laitetaan kaivoksia kiinni. Hänen mukaansa kaivostoiminta siityisi silloin maihin, joissa käytetään esimerkiksi lapsityövoimaa.
 Mari Holopaisen mukaan kukaan ei ole puhunut kaivostoiminnan lakkauttamisesta.
 Toiminnanjohtaja Suomela kertoi, että kaivokset työllistävät 13 000 ihmistä.
 Nykyään kaivoslupa voidaan myöntää ennen ympäristölupamenettelyä. Kansalaisaloite vaatii muutosta tähän. Toiminnanjohtaja Pekka Suomela Kaivosteollisuus ry:stä huomauttaa, että kaivostoimintaa ei voi tälläkään hetkellä aloittaa ilman ympäristölupaa. Suomela korostaa lisäksi, että malminetsintä ja kaivostoiminta ovat kaksi eri asiaa.
 – Jonkun pitää etsiä malmia. Ilman sitä malmia ei löydy. Malmi ei löydy karttapalveluista eikä tietokannoista. Tarvitaan maastotöitä, kairauksia ja tutkimuksia.
 Suomelan mukaan malminetsintään käytetään vuosittain 40 - 80 miljoonaa euroa.
 Pekka Suomela muistuttaa, että kaivosten verotusta olisi mietittävä kokonaisveroasteen kannalta.
 – Mikä on sähköveron, kaivosveron ja vakuusrahastointivelvoitteen kokonaisuus ja mikä on kaivosten kantokyky.
 Lue lisää:
 Kaivoslakialoite päätyy eduskunnan käsittelyyn – Kansanedustaja Piirainen: "Meidän mineraalejamme ei viedä ilmaiseksi"
 Selvitys: Kaivoslakiin ei tarvita suuria muutoksia, pienemmät viilaukset riittävät

Kaivoslain uudistaminen kuumentaa tunteita: kärsiikö luonto, kuka vie voitot ja mikä on kaivosten tulevaisuus?


Summary: Ampujan entisen tyttöystävän mukaan mies kärsi mielenterveysongelmista.

Ohion Daytonissa varhain sunnuntaiaamuna yhdeksän ihmistä surmanneesta  24-vuotiaasta joukkoampujasta  on paljastunut uusia tietoja.
 Viestipalvelu Twitteristä löytyi tili, joka ilmeisesti kuului ampujalle. @iamthespookster -nimisellä tilillä ei esiintynyt ampujan nimeä, mutta tilille oli ladattu valokuvia henkilöstä, joka muistutti huomattavasti hyökkääjää.
 Tilin esittelyssä käyttäjä kertoi olevansa anime-fani, metallimusiikin ystävä ja vasemmistolainen. Esittelyssä luki myös "Olen menossa helvettiin, enkä ole tulossa takaisin".
 Anime tarkoittaa japanilaista animaatiota.
 Ampuja kannatti sosialismia ja Antifa-liikettä
 Tviiteissään ampuja surkutteli  Donald Trumpin  valintaa presidentiksi, ilmaisi kannattavansa presidentiksi pyrkivää demokraattien senaattoria  Elizabeth Warrenia  sekä kehotti ihmisiä leikkaamaan aukkoja siirtolaisten pidätyskeskusten aitoihin.
 Hän kertoi haluavansa sosialismia, tervehti saatanaa ja kirjoitti amfetamiinipohjaisen Adderall-lääkkeen saavan hänet varautumaan mahdottomiin tilanteisiin kuten siihen, mitä hän tekisi jos natsiryhmä tunkeutuisi hänen taloonsa.
 Ampuja myös uudelleentviittasi toisten käyttäjien viestejä, joissa arvosteltiin poliisia ja maahanmuuttoviranomaisia sekä kannatettiin äärivasemmistoa ja fasismia vastustavaa Antifa-liikettä.
 Ampujan epäilty tili katosi Twitteristä sunnuntai-iltana. Poliisi ei ole toistaiseksi vahvistanut, että tili kuului ampujalle.
 Daytonin kaupungin työntekijät siivosivat joukkoampumisen jälkiä sunnuntaina. David Kohl / EPA
 Listat raiskattavista ja tapettavista opiskelijoista
 Daytonin joukkoampujan entiset luokkatoverit kertoivat nimettöminä uutistoimisto AP:lle ja uutiskanava  CNN:lle , että ampuja oli erotettu väliaikaisesti Bellbrook High Schoolista.
 Luokkatovereiden mukaan ampuja oli ensin erotettu väliaikaisesti, koska hän oli laatinut kohdelistan opiskelutovereistaan. Luettelossa oli naisopiskelijoita, jotka ampuja halusi raiskata ja miesopiskelijoita, jotka hän halusi tappaa.
 Ampujan lukioaikaisen luokkatoverin  Hannah Showsin  mukaan ampujalla oli tapana tuijottaa ihmisiä ja tehdä ampumisliikkeitä heitä kohti.
 – Hän nautti nautti ihmisten pelottelusta, Shows sanoi AP:lle.
 Toinen ampujan lukioaikainen luokkatoveri  Addison Brickler  kertoi AP:lle, että ampuja kiusasi häntä.
 – Hän oli kiusaaja. Hänellä oli tapana pilkata minua bussissa, puhua painostani ja tehdä minut tyytymättömäksi itseeni. Hän naureskeli ja piti sitä huvittavana, Brickler sanoi AP:lle.
 Bricklerin mukaan kiusaaminen sai synkemmän käänteen eräänä päivänä, kun kaksi poliisia haki ampujan koulubussista. Kotona Bricklerin äiti kertoi, että koulun rehtorin mukaan Addison ja hänen veljensä oli nimetty ampujan laatimalla tappolistalla.
 Entisen tyttöystävän mukaan ampuja kärsi mielenterveysongelmista
 Ampujan entinen tyttöystävä  Lyndsi Doll  kertoi  The Washington Post -lehdelle , että ampuja sanoi hänelle kärsineensä unettomuudesta, harhanäyistä ja kuuli ääniä.
 – Joskus hän itki minulle, että hän pelkää itseään ja sitä, että hän vielä satuttaa jotain ihmistä jonain päivänä. Asia vaivaa minua nyt, Doll sanoi lehdelle.
 Dollin mukaan ampuja oli kertonut kärsineensä psykoosista nuoresta iästä lähtien ja pelänneensä sairastuvansa skitsofreniaan.
 Viranomaiset selvittävät yhä joukkoampujan motiivia verityölleen. Poliisi surmasi ampujan alle minuutin kuluttua tämän aloitettua hyökkäyksensä suositulla ravintola-alueella Daytonin keskustassa varhain sunnuntaiaamuna.
 Poliisin mukaan ampujan yhdeksästä kuolonuhrista kuusi oli mustaihoisia ja yksi oli ampujan sisko. Poliisi arvioi, että joukkoampumisen lyhyen keston vuoksi on epätodennäköistä, että ampuja ehti valikoida uhrejaan. Iskussa haavoittui ainakin 27 ihmistä.
 Lue myös:
 Pormestari: Ohion ampujan sisko hyökkäyksessä kuolleiden joukossa – yöllisessä ampumavälikohtauksessa kuoli kymmenen ja haavoittui ainakin 27
 Kolme joukkoampumista vuorokauden aikana, ainakin 30 kuollutta – tämä El Pason, Daytonin ja Chicagon verilöylyistä tiedetään

Daytonin joukkoampuja tuki äärivasemmistoa ja teki lukiossa tappo- ja raiskauslistan opiskelijoista – "Hän nautti ihmisten pelottelusta"


Summary: Viranomaisten tutkimus asiasta on vielä kesken.

Länsimetron mukaan Espoon Kivenlahdessa viime viikon maanantaina onnettomuuteen johtaneiden räjäytystöiden turvallisuussuunnitelmat oli tehty asianmukaisesti.
 Kivenlahdentorin metrosisäänkäynnin läheisyydessä tehdyissä vesi- ja viemäriliitostöissä sinkoutui kiviä lähikiinteistöihin. Kivet rikkoivat 13 ikkunaa, mutta henkilövahinkoja ei syntynyt.
 Länsimetron tiedotteen mukaan avolouhinnan yhteydessä kiviä sinkoutui varotoimenpiteistä huolimatta. Työmaan urakoitsijana toimivan Skanska Infran aluejohtaja  Pekka Räsänen  kertoo, että yrityksen aliurakoitsijan räjäyttäjälle oli annettu asianmukainen perehdytys ja hänellä oli tarvittava pätevyys.
 – Viranomaistutkinta onnettomuuden syiden selvittämiseksi on käynnissä, mutta ei ole vielä valmistunut. Skanska avustaa viranomaisia onnettomuuden syiden selvittämisessä. Lähikiinteistöille aiheutuneet vahingot luonnollisesti korjataan, Räsänen toteaa tiedotteessa.
 Aseman räjäytystyöt saatiin valmiiksi viime viikolla. Rakennustyöt etenevät Länsimetron mukaan työmaalla normaalisti.
 Viranomaisten tutkimus valmistunee kuukaudessa
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston (avi) ylitarkastaja  Teemu Juhala  kommentoi STT:lle viime viikolla, että viraston tietoon tulevia räjäytysonnettomuuksia sattuu Etelä-Suomen toimialueella vuodessa muutamia. Juhala kommentoi tuolloin yleisellä tasolla, että onnettomuuksien taustalta löytyy tyypillisesti puutteellisia suunnitelmia.
 – Räjäytystyö on vaarallista työtä, johon liittyy suuria voimia, ja silloin ennakkosuunnittelu korostuu. Kun vuosien varrella olemme käsitelleet monia eri tapauksia, nämä suunnitelmapuutteet ovat tyypillisiä, jotka tulevat vastaan. Eli asianmukaista turvallisuussuunnittelua ja räjäytyssuunnitelmia ei löydy tai ne ovat puutteellisia, Juhala totesi.
 Hän ei ottanut kantaa Kivenlahden tapahtumiin.
 Kivenlahdessa vieraili viime viikolla avin tarkastajia, ja tarkastuskertomuksen arvioitiin valmistuvan kuukauden sisällä. Tarkastuskertomuksessa voidaan antaa ohjeita, kehotuksia ja velvoitteita. Työsuojeluviranomainen tekee harkinnan ilmoituksesta sen pohjalta, ilmeneekö räjähdystoiminnassa mahdollisesti työturvallisuuteen liittyviä laiminlyöntejä.
 Avin tarkastajat myös arvioivat, onko tilanteessa tapahtunut laiminlyöntejä ja arvioivat sen perusteella, tehdäänkö asiasta ilmoitus poliisille. Mahdollisten työturvallisuuden laiminlyöntien lisäksi tutkintanimikkeitä voivat olla vaaran aiheuttaminen tai räjähderikos.
 Tarkastajien tehtävänä on myös selvittää, ovatko kenttäkohtaiset räjäytyssuunnitelmat kunnossa.

Länsimetro: Räjähdysonnettomuuteen johtaneiden töiden turvallisuussuunnitelmat olivat asianmukaisia


Summary: Koko maassa palolentoja on kertynyt tähän mennessä noin 600. Se on selvästi keskimääräistä enemmän.

Metsäpalolentoja hoitavat ilmailukerhojen koneet ovat nousseet tiuhaan ilmaan varsinkin huhtikuussa ja heinäkuun lopulla.
 Aluehallintovirastosta arvioidaan, että tästä kesästä on tulossa 10-vuotisen mittaushistorian toiseksi tai kolmanneksi vilkkain tähystyslentojen osalta. Myös Etelä-Pohjanmaalla, Pohjanmaalla ja Keski-Pohjanmaalla kolkutellaan näitä lukuja.
 Lennot aloitettiin tänä vuonna  poikkeuksellisen aikaisin , jo huhtikuussa useiden metsäpalojen takia. Kesän kuivuus kuitenkin näkyy.
 – Alkukesästä tähystyslentoja tehtiin pohjalaismaakunnissa noin kerran päivässä. Heinäkuun lopulta lähtien niitä on jouduttu lentämään jo kaksi kertaa päivässä kohonneen metsäpaloriskin takia, kertoo pelastusylitarkastaja  Mika Kurvinen .
 Tähän mennessä palolentoja on kertynyt koko maassa noin 600. Viime kesän poikkeuksellisiin lukuihin ei kuitenkaan tänä vuonna ylletä, silloin lentoja kertyi yli 1 400.
 Tavanomaisena kesänä koko maassa lentoja on 300–500.
 Tähystyslennot tehokas keino havaita palo
 Tämän kesän tähystyslennoilla maastopaloja on havaittu noin 100 ja muita paloja parikymmentä. Pelastuslaitosta on opastettu palokohteeseen lentojen avulla kolmisenkymmentä kertaa.
 Melkein kolmannes lennoilta havaituista maastopaloista on ollut pohjalaismaakunnissa. Lentoja on alueella tehty vajaat 100, ja pelastuslaitos on ohjattu palopaikalle kuusi kertaa.
 Tästä lentokaudesta ennakoidaan normaalia pitempää. Se paitsi alkoi harvinaisen aikaisin myös voi jatkua pitkälle syksyyn, ainakin siihen varaudutaan. Normaalisti tähystyskausi kestää toukokuusta elokuun loppuun.
 – Säätä seurataan tarkasti, ja jos tilanne vaatii, niin kautta voidaan jatkaa syyskuulle, sanoo Kurvinen.
 Ilmailukerhot ja yritykset lentävät Suomessa 22:ta reittiä, joilla paloja tähystetään. Suurimmalla osalla Suomen reiteillä koneet nousevat ilmaan, kun indeksi on 4,1. Osalla raja on 4,3.

Metsäpalolentäjillä on ollut kiireinen kesä – paloja havaittu koneista jo 100


Summary: Pelaajan on täytynyt olla asunnoton kahden viime vuoden aikana tai hänellä on ollut päihdeongelma.

Kansainväliset jalkapallo-ottelut ja -turnaukset

Tampereella järjestetään ensi kesänä asunnottomien jalkapallon MM-kisat. Kisat pidetään Tampereen Ratinassa 28.6.–6.7. 2020.
 Asunnottomien jalkapallon MM-kisoihin voivat osallistua asunnottomat pelaajat. Pelaajan on täytynyt olla asunnoton kahden viime vuoden aikana tai hänellä on ollut päihdeongelma, jonka hän on hoitanut. Pelaajat joukkueisiin valitaan aina sosiaalisin perustein.
 – Asunnottomuus on globaali ilmiö ja se näkyy erilaisena eri maissa ja maanosissa. Kisat ovat ensisijaisesti sosiaalinen tapahtuma, jonka tavoitteena on parantaa asunnottomuudesta kärsivien elämäntaitoja sekä tuoda mielekästä sisältöä elämään, Tampereen kaupunki kuvaa kisoja.
 Kisat järjestetään vuosittain eri puolilla maailmaa. Ensimmäiset kisat pelattiin kesällä 2003 Grazissa Itävallassa. Vuodesta 2010 lähtien mukana on ollut myös naisten turnaus. Miesten joukkueita osallistuu 48 maasta ja naisten joukkueita 16 maasta.
 Tämän vuoden kisat pelattiin  Cardiffissa Walesissa . Meksiko voitti sekä naisten että miesten ylimmän sarjan. Suomi oli 41:s miesten sarjassa, naisten joukkuetta Suomella ei ollut.
 Suomi on ollut mukana kisoissa vuodesta 2006.
 Kisat järjestetään yhteistyössä Tampereen kaupungin sekä suomalaisten kansalaisjärjestöjen Pelastusarmeijan, Helsingin Diakonissalaitoksen, Nauha ry:n sekä Suomen Homeless Academy ry:n kanssa.

Tampereella järjestetään asunnottomien jalkapallon MM-kisat


Summary: Suomen Meripelastusseura pyytää valtiota kolminkertaistamaan tukensa. Nykyrahoitus ei riitä alusten kunnossapitoon, mikä uhkaa näivettää paikallisyhdistykset eri puolilla Suomea.

Vapaaehtoinen meripelastus kärsii vakavasta rahapulasta.
 Meri- ja järvipelastusyhdistysten keskusjärjestö, Suomen Meripelastusseura on kirjelmöinyt ministeriölle ongelmistaan. Etenkin alusten kunnossapito kärsii, koska emoyhdistyksen rahat ovat lopussa.
 Esimerkiksi Raumalla toinen pelastusaluksista seisoo satamassa konerikon vuoksi. Korjauskustannusten jakaminen paikallisyhdistyksen ja meripelastusseuran kesken tuottaa päävaivaa.
 Rauman meripelastusyhdistyksen päällikön  Mikko Väisäsen  mukaan vapaaehtoisten aika kuluu konehuoneessa meripartioinnin sijaan.
 – Tekniikkamurheet aiheuttavat sen, että laitteet jäävät laituriin eikä päästä liikenteeseen. Kyllä se aiheuttaa sellaisen paineen, että mitään pitkiä pausseja ei saisi tähän kaudelle tulla.
 Päällikkö Mikko Väisänen on ollut mukana Rauman meripelastusyhdistyksen toiminnassa seitsemän vuotta. Liisa Kallio / Yle
 Tehtävämäärät kasvaneet rajusti
 Meripelastusseuran mukaan rahapula johtuu muun muassa vapaaehtoisen meripelastuksen tehtävämäärien rajusta kasvusta. Valtaosa tehtävistä on kiireettömiä veneen hinauksia tai muita vesilläliikkujien avustustehtäviä.
 Vapaaehtoisten jatkuva valmius on kuitenkin tärkeä osa meripelastusta. Viime vuonna vapaaehtoiset laskevat pelastaneensa yhteensä 46 ihmistä todennäköiseltä kuolemalta ja 40 alusta todennäköiseltä tuhoutumiselta.
 Meripelastusseuran valtuutettu  Markus Viitanen  kertoo, että viimeisen 10 vuoden aikana vapaaehtoisen meripelastuksen tehtävämäärä on kaksinkertaistunut.
 – Tähän varmasti suurin syy on valtion eri pelastusorganisaatioiden henkilöstön pienennykset ja niistä leikkaaminen. Tätä kautta tehtäviä on kaatunut enemmän vapaaehtoisten niskaan, Viitanen arvelee.
 Rauman meripelastusyhdistyksen jäsenet haaveilevat uudesta pelastusaluksesta, jolla korvattaisiin konevikainen alus. Hinta uudelle alukselle nousee kuitenkin satoihin tuhansiin euroihin. Liisa Kallio / Yle
 Valtion tuki riittämätön
 Meripelastusseuran 3,7 miljoonan euron vuosibudjetin suurin rahoitus tulee 16 000 kannattajajäseneltä jäsenmaksuina. Lisäksi toimintaa tuetaan veikkausvaroin, jotka on korvamerkitty alushankintoihin.
 – Alushankintoja vaikeuttaa se, että meripelastusseuralta pitää löytyä 30 prosentin omarahoitus veikkausvaroista maksettavalle tuelle.
 Valtio tukee vapaaehtoista meripelastusta noin 200 000 eurolla vuosittain. Meripelastusseuran mielestä tuki on tehtäväkasvuun nähden aivan liian pieni.
 – Tehtävämäärien kasvua ei ole kompensoitu millään tavalla. Se ei ole toimiva yhtälö missään nimessä, Markus Viitanen sanoo.
 Ministeriöltä on pyydetty tuen kolminkertaistamista. Sillä seuran 135 alusta kyettäisiin pitämään juuri ja juuri liikkeellä.
 – Pahimmillaan riski on se, että aluksien kunnossapito- ja korjaushankkeet joudutaan tyssäyttämään. Se tarkoittaa sitä, että aluksia ei kyetä pitämään suunnitellusti valmiudessa alueilla.

Vapaaehtoiset meripelastajat laskevat pelastaneensa 46 ihmishenkeä viime vuonna – rahat lopussa, valtion tuki vain 200 000 euroa


Summary: Metsähallituksen kokeilun taustalla on vilkas keskustelu avohakkuiden kieltämisestä.

Metsähallitus rauhoittaa avohakkuilta kolmea isoa aluetta Suomessa. Metsähallitus Metsätalous Oy perustaa kolme jatkuvan kasvatuksen mallialuetta, joissa ei tehdä avohakkuita. Alueet sijaitsevat Savukoskella, Suomussalmella ja Rautavaaralla.
 Savukosken mallialue sijaitsee Tulppiossa. Alue rajautuu Urho Kekkosen kansallispuiston eteläpuolelle, Tuntsan erämaa-alueen pohjoispuolelle ja Värriön luonnonpuistosta länteen. Alueesta noin kolmasosa on arvokasta jäkälälaidunta.
 Jokainen mallialue on kooltaan yli 5000 jalkapallokentällistä eli noin 5000 hehtaaria. Näillä alueilla ei tehdä avohakkuita kuin äärimmäisissä poikkeustapauksissa, vaan metsää kaadetaan poimintahakkuilla.
 Valitut alueet ovat valtion talousmetsiä
 Metsähallituksesta myönnetään, että taustalla on  julkisuudessa käyty vilkas keskustelu avohakkuiden kieltämisestä.
 – Haluamme olla edelläkävijöitä luonnonvarojen hoidossa. Metsien hakkuista käyty keskustelu on ollut aika paljon ääripäiden eipäs–juupas-väittelyä. Me emme ole ääripäätä, Metsähallitus Metsätalous Oy:n toimitusjohtaja  Jussi Kumpula  sanoo.
 Metsähallituksen mukaan alueet on valittu siten, että ne edustavat tavanomaisia valtion talousmetsiä. Niillä on myös muita tärkeitä maankäyttömuotoja kuten esimerkiksi virkistys- ja matkailukäyttöä sekä maisema-arvoja.
 Metsähallitus haluaa tutkittua tietoa siitä, miten jatkuvaa peitteistä metsätaloutta voidaan harjoittaa laajoilla alueilla.
 Noin 15 prosenttia Metsähallituksen uudistushakkuista tehdään tällä hetkellä jatkuvan kasvatuksen menetelmällä.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 50 000 allekirjoitusta rikki: Avohakkuiden kieltämistä valtion metsissä vaativa kansalaisaloite etenee eduskuntaan
 Tutkimus: Lähes neljä viidestä suomalaisesta rajoittaisi avohakkuita lailla
 Ilmastohyötyjä, rikkaampi luonto ja metsänomistajille lisää rahaa – Metsäprofessori: avohakkuut voidaan lähes unohtaa menettämättä mitään

Metsähallitus testaa: 15000 hehtaaria rauhoitetaan avohakkuilta – "Keskustelu on ollut aika paljon ääripäiden väittelyä"


Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkaus kertoo laittavansa osan mainontaansa tauolle syyskuun loppuun saakka.
 Päätös koskee Veikkauksen kaikkea ostettua mainontaa lukuun ottamatta Loton, Eurojackpotin ja Vikingloton pottimarkkinointia sekä brändi- ja vastuullisuusmarkkinointia. Mainontaa ajetaan alas jo tämän viikon aikana.
 Veikkauksen markkinointia kohtaan on viime aikoina esitetty kritiikkiä muun muassa sosiaalisessa mediassa.
 Tiedotteessa Veikkauksen toimitusjohtaja  Olli Sarekoski  myöntää yhtiön tehneen virheitä.

Veikkaus laittaa osan mainonnastaan tauolle –  Toimitusjohtaja: "Olemme tehneet virheitä"


Kiina on kovistellut ankarin sanoin Hongkongin mielenosoittajia. Kiinan edustaja varoitti, että mielenosoittajien ei pidä tulkita Kiinan pidättyvyyttä mielenosoituksiin vastaamisessa heikkoutena.
 – Tulella leikkivät tuhoutuvat, Kiina varoitti.
 Kiina ilmoitti viittaavansa mielenosoittajien radikaaliin joukkoon, joka on "johtanut harhaan hyväsydämisiä kansalaisia".
 Mielenosoittajien ei pidä aliarvioida keskushallinnon voimaa, Kiina ilmoitti. Kiina myös vannoi, että "väkivaltaiset rikolliset" viedään oikeuden eteen.
 Mielenosoittajat suojautuivat kyynelkaasusta Hongkongissa 5. elokuuta. Miguel Candela / EPA
 Mielenosoittajat ovat kuukausien ajan lähteneet kaduille puolustamaan Hongkongin itsemääräämisoikeutta. Mielenosoitukset alkoivat kiistellyn luovutuslain vastustuksesta. Sittemmin jäihin pantu laki olisi sallinut rikoksesta syytettyjen luovuttamisen Manner-Kiinaan.
 Mielenosoitukset ovat muuttuneet viime viikkojen aikana yhä väkivaltaisemmiksi. Viimeksi maanantaina poliisi turvautui kyynelkaasuun ja kumiluoteihin voimakeinoina.

Kiina kovisteli Hongkongin mielenosoittajia: "Tulella leikkivät tuhoutuvat"


Summary: Koskikunnostuksen tavoitteena on Itämeren ja Tornionjoen väliä vaeltavan meritaimenen pelastaminen sukupuutolta.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Kirkasvetinen Pakajoki solisee Muoniossa kohti Tornionjokea. Parinkymmenen tonnin kaivinkone nostelee kiviä ja järjestelee ne sopiviin paikkoihin Koirakoskessa.
 Uittoa varten aikanaan perattuja koskia entisöidään nyt erittäin uhanalaisen meritaimenkannan pelastamiseksi. Tornionjoen vesistö ja sen pienet sivujoet ovat yksi merkittävimmistä meritaimenen lisääntymisalueista Suomessa.
 – Pakajoki on meritaimenen lisääntymis- ja poikastuotantojoki. Tätä kunnostetaan vielä paremmaksi taimenelle. Me teemme tänne kutualueita ja poikaskivikoita Koirakosken niskalle asti – kivetään ja sorastetaan, kertoo ylitarkastaja  Jarmo Huhtala  Lapin ELY-keskuksesta.
 Pakajoen lisäksi Lapin ELY-keskuksen kunnostuksessa on kolme muuta Tornionjoen sivujokea Muoniossa: Kangos-, Jeris- ja Särkijoki.
 Kaikkiaan kutusoraa siirretään koskiin ja virtapaikkoihin yli 1000 tonnia eli noin 30 rekkakuormaa. Kunnostettavaa koskea kertyy reilu seitsemän kilometriä.
 Kunnostukset auttavat, mutta taimenen tila huolestuttaa yhä
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkijan  Atso Romakkaniemen  mukaan sivujokien kunnostuksella on suuri merkitys meritaimenkannan elpymiselle.
 – Aikanaan, ennen voimakasta pyyntiä, meritaimen on lisääntynyt selvästi nykyistä laajemmallakin alueella. Osa näistä joista ei ollut ihan optimaalisia meritaimenelle ja niistä ne osakannat ovat hävinneet. Voisi sanoa, että parhaat joet ovat enää jäljellä, Romakkaniemi sanoo.
 Meritaimenen tilanne on yhä huolestuttava, vaikka sen uhanalaisuusluokitusta muutettiinkin äärimmäisen uhanalaisesta erittäin uhanalaiseksi. WWF Suomen virtavesiasiantuntija  Manu Vihtosen  mukaan pienestä parannuksesta saadaan kiittää nimenomaan kutupaikkojen kunnostuksia.
 – Toinen tärkeä asia on ollut se, että meritaimenelle saatiin täysrauhoitus. Se ja jokivesistöjen kunnostaminen yhdessä ovat parantaneet meritaimenen tilannetta, Vihtonen sanoo.
 Vuonna 2016 voimaan tullut uusi kalastuslaki edellyttää, että kaikki meripyynnissä saaliiksi saadut rasvaevälliset taimenet vapautetaan. Tornionjoella taimenta ei saa ottaa saaliiksi vaikka se olisi kuollut.
 Kunnostuksista hyviä kokemuksia
 Mediassakin näkyviä kunnostushankkeita on tehty pitkin Etelä-Suomen pieniä jokivesistöjä: esimerkiksi  Vihtijoella koskia kunnostettiin  tänä kesänä näyttelijä  Jasper Pääkkösen  tekemän lahjoituksen turvin.
 Tornionjoen vesistöalue on muihin taimenvesistöihin verrattuna pinta-alaltaan moninkertainen. Vaeltavan meritaimenen kutupaikoiksi soveltuvia pieniä sivujokia on Luken arvion mukaan kaikkiaan 19.
 Tämän voi suhteuttaa siihen, että meritaimenjokien määrän Suomessa on arveltu laskeneen viime vuosina kuudestakymmenestä yhteentoista – Tornionjoki lasketaan tässä yhdeksi joeksi.
 Tornionjoen Suomen puoleisessa vesistössä merkittävin taimenjoki on Äkäsjoki sivujokineen. Luken sähkökalastustutkimusten mukaan Pakajoki tulee toisena.
 Jokien kunnostuksista on Lapissakin vuosien varrella saatu hyötyä.
 – Seurannoissa ja tutkimuksissa harjuskanta on kaksin- tai jopa nelinkertaistunut ja taimenen luontainen lisääntyminen on käynnistynyt. Meillä on Ylä-Kemijoelta, Värriöltä ja Vikajoen vesistöstä paljonkin tällaisia kokemuksia, sanoo Lapin ELY-keskuksen ylitarkastaja Jarmo Huhtala.
 Atso Romakkaniemen mukaan pikavoittoja on kuitenkin turha odotella.
 – Kyllä se kestää aikaa, että [taimenen] lisääntymistä alkaa tapahtua. Mutta olen varovaisen optimistinen sekä vaeltavan meritaimenen että paikallisten taimenkantojen suhteen, Romakkaniemi sanoo.
 Pyöreäkivisestä sorasta on tehty meritaimenelle kutupaikka Pakajoen Koirakoskeen Muoniossa elokuussa 2019. Uula Kuvaja / Yle
 Metsätalous ja ojittaminen ovat taimenenkin uhka
 Atso Romakkaniemen mukaan metsätalous ja soiden ojittaminen ovat kurittaneet taimenia Tornionjoen vesistössä.
 – Tornionjoen suurin ongelma on ollut metsäojitukset ja -auraukset ja soiden kuivaaminen. Niiden seurauksena hiekkaa ja hienojakoista hietaa on kertynyt pienvesistöihin ja peittänyt karkeampia sorakoita alleen. Ojittaminen myös äärevöittää virtauksia, Romakkaniemi sanoo.
 Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että kevättulvat ovat nopeampia ja rajumpia, kun taas vähän veden aikana loppukeväästä ja kuivana syksynä vesi voi laskea jopa niin alas, että poikaset ja mäti eivät selviä.
 Pakajoen kunnostuksessa tarvittava kutusora saadaan suvantojen pohjasta tai tuomalla se kuorma-autolla muualta. Lapin ELY-keskuksen ylitarkastajan Jarmo Huhtalan mukaan soran kivien pitää olla pyöreitä ja halkaisijaltaan kolmesta viiteen senttimetriä.
 – Sen pitää olla pyöreätä veden kuluttamaa kiveä, että mäti ei vahingoitu soran sisällä, kertoo Huhtala.
 Muonion lisäksi koskikunnostuksia tehdään myös ainakin Pellon, Kittilän, Inarin alueilla muutamissa joissa. Osa hankkeista on Metsähallituksen ja osa paikallisten talkootyötä.
 Myös Pakajoelle kerätään talkoolaisia kutusoran levitykseen. Huhtalan mukaan näin vältytään raskaan kaivinkoneen jäljiltä maastossa.
 Myös mahdolliset kutupaikat kannattaa kunnostaa
 Kun etelässä taimenten uhkana on ennen kaikkea  pääsy kutupaikoille pienpatojen  ja siltarumpujen ohi, Lapissa taimenten lisääntymisalueita on hävinnyt uiton aikaan koskia perkaamalla. Kutusoraikkoja katoaa myös silloin, kun taimenet syystä tai toisesta hylkäävät tietyn kutualueen pitemmäksi ajaksi.
 – Sorakkoa voi kyllä sivujoissa olla, mutta jos taimenet eivät siellä kude, sen valtaa nopeasti pohjakasvusto. Sen jälkeen se ei enää kelpaa taimenelle, sanoo Manu Vihtonen WWF Suomesta.
 Syynä voi olla esimerkiksi paikallinen jätepäästö tai vaikkapa veden vähentyminen. Vihtonen muistuttaakin, että potentiaalisten kutupaikkojen kunnostaminen olisi tärkeää, vaikka tiedossa ei olisikaan että taimen on kutenut juuri kunnostettavassa joessa.
 – Kymenlaaksosta meillä on esimerkki, että kun kunnostettiin viisi jokea niin ne tekevät yhdessä jo ison vaikutuksen. Jos jossain joessa on jonain vuonna vesi vähissä eivätkä kalat nouse kudulle siihen jokeen, ne voivat nousta siihen naapurijokeen joka on tarpeeksi lähellä, Vihtonen sanoo.
 Lue myös:
 Isojoen meritaimenet nousevat nyt Etelä-Pohjanmaalla ylemmäs kuin vuosikymmeniin – tai ainakin niin toivotaan
 Tornion-Muonionjokiseura: Hannukaisen avolouhos voisi laskea talviset pohjavedet meritaimenen kannalta vaarallisen alas
 Näiden kuuden lajin suojeleminen voisi estää Suomen luonnon köyhtymisen – "Ei luonnon monimuotoisuuden pelastaminen ole vaikeaa"

Erittäin uhanalaisen meritaimenen pelastamiseksi kunnostetaan kilometreittäin koskia Tornionjoen sivujoissa – Tutkija: "Olen varovaisen optimistinen"


Summary: Viikonlopusta on tulossa poutainen ja yöt ovat selkeitä. Se mahdollistaa perseidien tähdenlentoparvien näkemisen taivaalla.

Sade- ja ukkoskuurot sävyttävät loppuviikon säätä, mutta aurinkoisilla alueilla ylletään reiluun 20 asteeseen.
 Ylen meteorologin  Joonas Koskelan  mukaan Suomeen saapuvat hidasliikkeiset sade- ja ukkoskuurot painottuvat tulevina päivinä maan eteläosaan. Maan keskivaiheilla on aurinkoisinta ja pohjoisessa on pilvistä ja viileää.
 Etelään painottuvat kuurot ovat paikallisia ja paikasta riippuen vettä voi sataa rankasti. Torstaina ja perjantaina sateita tulee mahdollisesti myös Kainuussa.
 – Sateet helpottavat ainakin vähän maan eteläosan kuivuutta, sanoo Koskela.
 Joonas Koskela / Yle
 Lämpötilat ovat huomenna keskiviikkona maan etelä- ja keskiosassa 18-23 asteessa. Pohjoisessa lämpötilat jäävät huomenna 10 asteeseen. Sama meno jatkuu viikon edetessä: aurinkoisilla alueilla etelässä ylletään 20-24 asteeseen ja viikonloppuna pohjoisessa lämpötilat voivat nousta 15 asteen korville.
 – Lämpötilat ovat ajankohtaan nähden hyvin tavanomaisia.
 Viikonloppuyöt selkeitä, perseidien tähdenlentoparvien näkeminen mahdollista
 Koskelan mukaan viikonloppu näyttää nykyisen ennusteen mukaan poutaiselta.
 Se tietää ainakin hyvää heille, jotka haluavat nähdä perseidien tähdenlentoparvia taivaalla. Tähtitieteellisen yhdistyksen Ursan mukaan paras tähdenlentojen havaintoaika alkaa lauantain vastaisena yönä ja kestää seuraavan viikon keskiviikkoon.
 Koskelan mukaan lauantain vastaisesta yöstä on tulossa selkeä, joten perseidien näkemisille parhaat mahdollisuudet ovat etelässä ja maan keskiosassa. Myös sunnuntaiyönä on monin paikoin selkeää.

Etelään luvassa paikoin rankkojakin sade- ja ukkoskuuroja – pohjoisessa sää jatkuu viileänä, aurinkoisilla alueilla ylletään yli 20 asteen


Summary: Kolarissa surmansa sai 1960-luvulla syntynyt moottoripyörän kuljettaja. Vastaantulevien kaistalla henkilöautoa ajanut mies vaikutti poliisin mukaan sekavalta.

Poliisi on kertonut lisätietoja maanantai-iltana Kehä I:llä ennen Pakilan liittymää tapahtuneesta kuolonkolarista. Onnettomuudessa sai surmansa moottoripyörän kuljettaja, 1960-luvulla syntynyt mies. Miestä yritettiin elvyttää, mutta hän menehtyi tapahtumapaikalla.
 Osallisena kolarissa oli moottoripyörän lisäksi kaksi henkilöautoa, joista toinen oli ajanut vastaantulevien kaistalla. Kummassakin autossa oli vain kuljettajat.
 Poliisi sai maanantaina iltakymmenen jälkeen tiedon vastaantulevien kaistalla ajaneesta henkilöautosta. Asiasta oli tullut hätäkeskukseen useita ilmoituksia.
 Poliisi kertoo, että partion saavuttua paikalle, juuri ennen Pakilan liittymää löytyi pahasti vaurioitunut henkilöauto ja pahasti vaurioitunut moottoripyörä. Toinen pahoin vaurioitunut henkilöauto oli poliisin mukaan 50 metrin päässä.
 Vastaantulevien kaistalla ajanut 1970-luvulla syntynyt mies puhalsi nolla promillea ja myös huumausaineiden pikatestin tulos oli negatiivinen, mutta poliisin mukaan mies vaikutti sekavalta. Sairaalahoidon jälkeen mies vietiin Pasilan poliisivankilaan. Häntä epäillään tässä vaiheessa muun muassa törkeästä kuolemantuottamuksesta ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 – Nimikkeet voivat tarkentua tutkinnan edetessä. Selvitämme esitutkinnassa muun muassa, mistä miehen sekava käytös johtui, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Sampo Suomala  Helsingin poliisilaitokselta.
 Kolmannen, vähäisemmin vaurioituneen henkilöauton kuljettaja vietiin sairaalaan jatkotutkimuksiin.
 Lue lisää:
 Helsingin Pakilassa kahden auton ja moottoripyörän kolari, yksi kuollut – liikenne kehä I:llä kulkee jälleen normaalisti

Pakilan kuolonkolari: Vastaantulevien kaistaa ajanutta miestä epäillään törkeästä kuolemantuottamuksesta – puhalsi nolla promillea


Summary: Ruoveden maisemat maalattiin Suomen kuvataiteen kankaalle jo 1800-luvulla. Tutkija kerää tietoja seudulla vaikuttaneista taitelijoista, joita on ollut älyttömän paljon.

Iivu Asunta  avaa isoisänsä ateljeen oven kiinnostuneille. Ruoveden keskustassa olevan pihapiirin riihi on paikka, jossa monialainen kulttuurivaikuttaja ja taidemaalari  Heikki Asunta   (1904–1959) teki töitään ja antoi oppia monelle tulevalle ammattitaiteilijalle.
 Tällä kertaa kylässä on omaa tutkimustaan Ruoveden taidehistoriasta tekevä  Jaana Kallio . Hän selvittää, keitä taiteilijoita Ruovedellä on käynyt ennen vuotta 1980 ja mitä töitä on syntynyt.
 Nyt listalla on 81 nimeä, mutta tutkija on varma, että yli sata kuvataiteen ammattilaista löytyy.
 – Koko ajan löytyy uusia töitä, se on tämän projektin ihanuus. Jos jollain on seinällään taulu, joka on maalattu Ruovedeltä tai sen on maalannut ruovesiläinen taiteilija, ottakaa yhteyttä, Jaana Kallio etsintäkuuluttaa.
 Tarkoitus ei ole pelkästään luetteloida tekijöitä ja tauluja, myös muistitieto kiinnostaa .
 Iivu Asunta kertoo Jaana Kalliolle Heikki-ukkinsa keskeneräiseksi jääneestä maalauksesta. Jari Hakkarainen / Yle
 – Minkälaisia tauluja ihmisillä on, miten he muistavat taiteilijan? Kotien taiteessa kiinnostaa se, mistä taulut on ostettu. Liittyykö siihen tarina? Missä taitelijat maalasivat, missä ja miten he asuivat? Jaana Kallio kyselee.
 Jaana Kallion tavoitteena on julkaista aineistot myöhemmin netissä perustiedostoksi. Siitä on muiden tutkijoiden hyvä jatkaa eteenpäin.
 Ruovesi-virus tarttui taiteilijoihin
 Ruovedellä on käynyt suti tai kynä kädessä paljon enemmän taitelijoita kuin monella muulla Järvi-Suomen paikkakunnalla alkaen 1800- luvulta  Wener Hombergistä  ja  Akseli Gallen-Kallelasta .
 – Ruovesi oli profiloitunut 1900-luvulle tultaessa kulttuuripitäjäksi ja luonnonkauniiksi pitäjäksi, jonka aitoja suomalaisia maisemia kannatti tulla katsomaan, Jaana Kallio arvioi.
 Jonkinlainen inspiroiva Ruovesi-virus lähti itämään.
 Ruovedellä maalattuja tauluja on seinillä ja vinteillä tuhansittain. Kuulostaa mahdottomalta, mutta annetaan Jaana Kallion perustella. Todisteluksi riittää yksistään Ruovedelle sotien jälkeen muodostuneen taitelijaryhmän tuotanto.
 Ryhmän ytimessä olivat Heikki Asunta,  Unto Liettyä ,  Eero Sysikumpu ,  Elga Sesemann  ja  Seppo Näätänen .
 – Esimerkiksi Liettyä teki arviolta yli tuhat taulua, ehkä 1 300 kaikkiaan, Jaana Kallio sanoo.
 Tieto on niin uskottavaa faktaa, kuin perhepiiristä voi saada. Jaana Kallio on Liettyän tytär.
 – Tunsin tämän taitelijapolven sillä tavalla, että isä oli aikoinaan Heikki Asunnan oppilas ja tekemisissä Sysikummun ja Sesemannin kanssa. Tässä porukassa olen jo 1970-luvulla valvonut ryhmän näyttelyitä. Senkin takia tämä on niin läheinen asia.
 Ruoveden huippunimet esille Ateneumiin
 Samaan aikaan kun Jaana Kallio kolistelee kodeissa ja vinteillä tutkimustaan tehden, Ateneumissa kootaan omaa Taitelijoiden Ruovesi- näyttelyä, joka avataan marraskuussa.
 Tarjolla on Suomen kuvataiteen kuuluisimpia nimiä: Akseli Gallen Kallela,  Ellen Thesleff ,  Hugo Simberg  ja  Louis Sparre , mutta myös joitakin vähemmän tunnettuja tekijöitä.
 – Olisi kiva ajatella, että Ruoveden taiteilijoista olisi jossakin joskus oma näyttely. Nimenomaan niistä, jotka eivät ole niitä kaikista kuuluisimpia, mutta ammattitaitelijoita kuitenkin., Jaana Kallio miettii.
 Tampereen taidemuseossa oli Ruovesi taitelijoiden kuvaamana- näyttely vuonna 1980. Siitä on jo aikaa.

Jaana Kallio on aloittanut tuhansien taulujen metsästyksen Ruovedellä – maisemissa on työskennellyt ainakin sata kuvataitelijaa


Summary: Asiasta kertoi poliisi hetki sitten.

Harrastajasukeltaja löysi Tampereelta Lapinniemen edustalta.
 Kranaatinheittimen ammus löytyi Näsijärvestä läheltä rantaa.
 Poliisi on pyytänyt puolustusvoimilta virka-apua sen poistamiseksi.
 Ammus poistetaan tämän päivän aikana. Alue eristetään turvallisuuden varmistamiseksi, ja rannalla menevä kävelytie on osittain poissa käytöstä sen ajan.
 Asiasta kertoi poliisi hetki sitten.

Tampereelta löytyi kranaatinheittimen ammus – alue eristetään


Summary: Kuivuus on jouduttanut puintien aloittamista, mutta samalla heikentänyt kevätviljojen ja erikoiskasvien satonäkymiä.

Ruis- ja syysvehnäsadon arvioidaan olevan tänä vuonna hyvä tai tyydyttävä koko maassa.
 Maaseutuyrityksille asiantuntijapalveluita tarjoava  Proagria arvioi , että Etelä-Suomessa sadot ovat jopa 20–30 prosenttia tavanomaista parempia. Vain Pohjois-Karjalassa syysvehnäsato jäänee tavanomaista pienemmäksi.
 Satojen kehitykseen on vaikuttanut heinäkuun lämpö ja kuivuus. Maan eteläosissa kasvustojen kehitys on noin viikon edellä keskimääräisestä. Itä- ja Pohjois-Suomessa kasvustojen kehitys on tavanomaisessa aikataulussa.
 Sateiden suurten alueellisten vaihtelujen takia esimerkiksi keski- ja pohjoisosissa maata vettä on tullut jopa poikkeuksellisen vähän. Etelärannikolla ja lounaassa ja paikoin idässä sateita taas on tullut pitkän ajan keskiarvojen mukaisesti.
 Öljykasveja puitu jo, ruis seuraavaksi
 Sadosta ensimmäistä osaa on jo päästy puimaan. Etelässä ruista päästiin puimaan ensimmäisillä pelloilla jo viime viikolla ja tällä viikolla puinnit pääsevät täyteen vauhtiin.
 Keski- ja pohjoisosassa maata rukiin puinti käynnistyy ensi viikolla tai myöhemmin säiden salliessa.
 Syysvehnää päästään puimaan näillä näkymin etelässä jo tällä viikolla ja muualla aikaisintaan viikon tai kahden kuluttua.
 Syysöljykasveja taas on puitu jo parin viikon ajan. Sadon odotetaan yltävän keskimääräiselle tasolle monin paikoin, mutta Uudellamaalla, Varsinais-Suomessa ja Etelä-Savossa jäädään keskimääräisistä määristä.

Viljasadosta tulossa hyvä koko maassa – Etelä-Suomessa jopa keskivertoa parempi


Summary: Kiinan mukaan sen naapurimaiden ei pitäisi antaa Yhdysvaltojen sijoittaa keskimatkan ohjuksia alueelleen.

Kiina uhkaa Yhdysvaltoja vastatoimilla, jos Yhdysvallat jatkaa suunnitelmiaan keskipitkänmatkan ohjusten sijoittamisesta Aasian ja Tyynenmeren alueelle.
 Asiasta kertoi Kiinan ulkoministeriön edustaja. Hän ei tarkentanut, minkälaisista vastatoimista mahdollisesti olisi kyse.
 Kiina myös totesi, että sen naapurimaiden ei pitäisi antaa Yhdysvaltojen sijoittaa keskimatkan ohjuksia alueelleen. Ulkoministeriön edustaja mainitsi nimeltä Australian, Japanin ja Etelä-Korean.
 – Se ei palvelisi näiden maiden kansallista turvallisuutta.
 Australia on ilmoittanut, että sen maaperälle ei ole tulossa Yhdysvaltojen ohjuksia.
 Yhdysvaltain puolustusministeri  Mark Esper  totesi lauantaina Yhdysvaltain olevan vapaa sijoittamaan aseitaan sen jätettyä viime viikolla virallisesti Venäjän kanssa solmitun kylmän sodan aikaisen INF-ohjussopimuksen.
 Yhdysvallat oli syyttänyt Venäjää sopimusrikkomuksista. Venäjä oli kiistänyt rikkoneensa sopimusta.
 Kiinalla ollut vapaat kädet ohjusten kehittämisessä
 Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  mukaan vuonna 1987 Yhdysvaltain ja entisen Neuvostoliiton välillä solmittu INF-sopimus oli antanut muille maille, kuten Kiinalle, vapaat kädet kehittää omia pitkänmatkan ohjuksiaan.
 Puolustusministeri Esperin mukaan Yhdysvallat pyrkii sijoittamaan ohjuksia Aasian ja Tyynenmeren alueelle mahdollisesti jo lähikuukausien sisällä.
 Yhdysvaltain puolustusministeri Mark Esper on arvioinut, että Yhdysvallat voisi sijoittaa ohjuksia Aasian ja Tyynenmeren alueelle jo lähikuukausina. Shawn Thew / EPA
 Asiantuntijoiden arvioin mukaan ohjukset sijoitettaisiin todennäköisesti Guamin saarelle, jossa Yhdysvalloilla on jo sotilastukikohta.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin on pyytänyt uusia aserajoitusneuvotteluja, jotta uudelta asevarustelukilvalta vältyttäisiin INF-ohjussopimuksen päättymisen jälkeen.
 Kiinan ulkoministeriön edustajan mukaan Kiina ei kuitenkaan aio neuvotella Yhdysvaltain ja Venäjän kanssa ohjusten rajoittamisesta, koska Kiinalla ei ole yhtä merkittävää aseistusta kuin näillä. Kiinalla on arviolta noin 290 ydinkärkeä, kun taas Venäjällä on 1 600 ja Yhdysvalloilla 1750.
 Ilman sopimuksen rajoituksia Kiina on tähän asti pystynyt sijoittamaan keskipitkänmatkan ohjuksia ja muuta aseistusta tekosaarilleen kiistellyllä Etelä-Kiinan merellä.
 Yhdysvallat on syyttänyt Kiinaa aggressiivisesta käytöksestä, joka horjuttaa Aasian ja Tyynenmeren alueen vakautta.
 Lue myös:
 Raportti: Ydinaseiden määrä vähenee, mutta asevarastoja modernisoidaan vauhdilla

Kiina varoitti vastatoimista, jos Yhdysvallat jatkaa Aasian ja Tyynenmeren alueen ohjussuunnitelmiaan


Summary: Oikaistu liiketulos kasvoi 8,7 miljoonaan euroon.

Posti paransi hieman tulostaan toisella vuosineljänneksellä. Oikaistu liiketulos kasvoi huhti-kesäkuussa 8,7 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 8,2 miljoonaa euroa.
 Liikevaihto kasvoi noin kaksi prosenttia vuoden takaisesta.
 Postin mukaan kirjeiden määrän lasku jatkui ja pakettien määrä puolestaan kasvoi toisella vuosineljänneksellä. Osoitteellisten kirjeiden jakelumäärä väheni 13 prosenttia viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna.

Posti paransi hieman tulostaan – kirjeiden jakelumäärä vähenee jyrkästi