Summary: New York haluaa USA:n lisätyn todellisuuden keskukseksi. Sinne hamuavat myös suomalaiset alan yritykset Arilyn ja Memorandum.

Toimitusjohtaja  Emmi Jouslehto  kävelee tottuneesti New Yorkin ihmisvilinässä eikä väsymyksestä näy merkkiäkään. Ei, vaikka aikaerorasituksen vuoksi Jouslehto on herännyt jo aamuneljältä.
 Jouslehto on matkustanut Atlantin yli markkinoimaan yhdysvaltalaisille johtamaansa lisätyn todellisuuden yritystä Arilyniä. Jouslehdon mukaan on täysin mahdollista, että Arilyn ja muut lisättyä todellisuutta eli AR:ää tai virtuaalitodellisuutta eli VR:ää tuottavat firmat voivat olla Suomen seuraava Nokia.
 – Hyvin voimme olla ja tulla seuraavaksi Nokiaksi. Noste on tällä hetkellä todella kova. Kaikki maailman isot teknologiayhtiöt investoivat nyt valtavasti AR:ään.
 Tähän vauhtiin suomalaiset AR- ja VR-osaajat haluavat mukaan. Keskinäistä kilpailuasetelmaa suomalaisten kesken ei kuitenkaan tunnu olevan.
 Mikä AR ja VR? Lisätty todellisuus eli AR   (augmented reality)  tarkoittaa teknologiaa, jossa virtuaalisia elementtejä luodaan todellisen ympäristön keskelle. Tunnetuin AR:ää hyödyntävä sovellus lienee mobiilipeli Pokémon Go, jossa virtuaalisia hahmoja jahdataan todellisessa maailmassa. AR-toteutusten katsomiseen riittää oma älypuhelin. Virtuaalitodellisuus eli VR   (virtual reality)  tarkoittaa, että koko ympäristö luodaan virtuaalisesti. Virtuaalitodellisuus tuntuu vaikuttavimmalta erillisillä katselulaitteilla, jolloin kokemusta voimistavat tarkka kuvanlaatu ja mahdollisuus liikkua ympäristössä. Virtuaalitodellisuutta hyödynnetään myös journalismissa:  Ylen Paratiisi-VR:ssä  pääset kokemaan ydinpommin räjähdyksen Marshallinsaarilla.
 – Aina kun suomalaista AR:ää menee maailmalle, se vie koko alaa eteenpäin. Teemme kaikki AR:ää tai VR:ää, mutta vähän eri kulmalla. Me emme kilpaile verissä päin, Jouslehto sanoo.
 Hänen havaintonsa näyttää olevan oikea, sillä puolenkymmentä suomalaista AR- ja VR-yritystä esittäytyi sulassa sovussa New Yorkissa. Yhtiöt hakivat sijoittajarahaa ja yhteistyökumppaneita maaliskuun puolivälissä pidetyssä tilaisuudessa.
 Jouslehdon ohella joukosta erottui myös toinen naistoimitusjohtaja, jyväskyläläisen Memorandumin  Elina Rauhala .
 Jyväskyläläinen Elina Rauhala on koulutukseltaan arkeologi ja haluaa AR-sovelluksilla tehdä historian eläväksi. Nina Svahn
 Memorandum haluaa herättää historian eloon
 Rauhala esitteli New Yorkissa Alvar Aalto -museon kanssa yhteistyössä tehtyä AR-sovellusta. Jyväskylän kaupungille tuotetulla sovelluksella pääsee tutkimaan älypuhelimella tai tabletilla, miten esimerkiksi Aallon Paimio-tuoli on rakennettu.
 Älylaitetta kääntelemällä tuolin saa silmiensä edessä purettua osiin ja suurennettua niin, että sen salat paljastuvat yksityiskohtia myöden.
 Nuorehko yhdysvaltalaismies kääntelee tablettia, kyykistyy ja on silmin nähden innostunut. Rauhala hymyilee vieressä.
 Memorandumin AR-sovellus toi Aallon tuolin keskelle New Yorkia virtuaalisesti. Nina Svahn
 Elina Rauhala ei vastaa lainkaan stereotyyppistä kuvaa AR-osaajasta: hänen taustansa ei ole ohjelmoinnissa eikä it-alalla. Hän on valmistunut arkeologiksi ja restauroijaksi ja haluaa nyt tuoda historian eläväksi lisätyn todellisuuden keinoin.
 – Olen itse suhtautunut aina intohimoisesti historiaan ja menneisyyteen. Miten rikkaita ja upeita asioita tarinoita ja ihmeellisiä sattumuksia siellä on. Olen pohtinut, miten se kaikki saataisiin tuotua lähemmäksi nykyihmistä. Tämä on se keino, Rauhala kertoo innostuneena.
 Rauhalan yhtiön unelma-asiakas olisi museo, joka saisi elävöitettyä ja syvennettyä näyttelyitään lisätyn todellisuuden avulla.
 Museokävijälle voisi vaikkapa kampakeraamisen ajan ruukunpalan edessä näyttää, millainen ruukku aikanaan oli, millaisessa ympäristössä sitä käytettiin ja miten.
 – Historia voisi tulla jokaisen taskuun ja saisimme tuotua historiasta ihmisen lähelle tulevia tarinoita.
 New Yorkin tilaisuudessa Memorandum pääsi esittelemään ideoitaan ainakin parille New Yorkin museolle. Museoiden edustajat eivät halunneet tässä vaiheessa kommentoida käytyjä keskusteluja, mutta Rauhala luonnehtii niitä hyviksi.
 Memorandum on toteuttanut Jyväskylän kaupungille Alvar Aallon Paimio-tuolista AR-version, jossa koko tuolin rakenne selviää. Nina Svahn
 Sijoittajan tiukat kysymykset
 Suomalaisfirmojen sijoituspotentiaalia arvioi New Yorkin tilaisuudessa myös useampi sijoittaja. Enkelisijoittajaksi esittäytyvä  John Ason  sanoo voivansa sijoittaa 100 000–500 000 dollaria yritykseen, jos katsoo yrityksen ja ennen kaikkea sen ihmiset sijoittamisen arvoiseksi.
 – Sijoituspäätökseni perustuu aina ihmisiin. Tuotetta voi vaihtaa, mutta ei ihmisiä. Heidän täytyy olla uusia nimiä. Alalla 20 vuotta olleet eivät minua kiinnosta, Ason kertoo.
 Ason lähestyy Emmi Jouslehtoa ja esittää tiukan kysymyspatteriston: Missä vaiheessa yrityksenne on? Mikä on liikevaihtonne? Mitä teette ja mikä on ansaintalogiikkanne?
 Enkelisijoittaja John Ason sijoittaa alkutaipaleella oleviin yrityksiin, mutta vain jos uskoo sen ihmisiin. Oikealla Emmi Jouslehto. Nina Svahn
 Jouslehto ei hätkähdä, vaan kertoo tyynen rauhallisesti Arilynistä ja alkaa esitellä meijeriyhtiö Arlalle tehtyä AR-kissaa. Lisätyn todellisuuden keinoin sen sai älypuhelimella pomppaamaan maitopurkista ja sillä pystyi pelaamaan jalkapalloa. Ason kuuntelee kohteliaasti, mutta ei näytä kovin innostuneelta.
 – Tämä kännykällä katselu on vähän kömpelöä. Parhaassa näkemässäni AR-sovelluksessa on viety katsoja keskelle muinaista maya-linnoitusta, Ason sanoo.
 Jouslehto alkaa esitellä Asonille Ateneumin taidemuseolle hiljattain tehtyä AR-projektia. Siinä pääsee katsomaan Ateneumin taideteoksia virtuaalisesti missä päin maailmaa tahansa.
 Schjerfbeckin ja Simbergin teokset jäävät kuitenkin näyttämättä, sillä harmillisesti juuri kriittisellä hetkellä Jouslehdon kännykkäyhteys tökkää eikä langaton verkko toimi, vaikka muuten koko illan kaikki sujuu moitteetta.
 Hivenen epäonnisesta tuote-esittelystä huolimatta Ason jättää Jouslehdolle korttinsa, sillä Asonin mukaan Arilyn voisi kokonsa puolesta olla hänelle juuri ja juuri mahdollinen sijoituskohde.
 Rauhalalta enkelisijoittaja Ason puolestaan tivaa, miten paljon rahaa Memorandum on hakemassa.
 – Me suomalaiset olemme vaatimattomia, haemme 200 000:ta dollaria, Rauhala kertoo.
 Ason kummastelee, miksi niin vähän. Tähän Rauhala toteaa hilpeästi, että voi summan perään laittaa nollan lisääkin.
 Lisätyn todellisuuden teknologia voi viedä kohteisiin, jotka ovat maantieteellisesti kaukana. Esimerkiksi Arilynin Ateneumille tekemällä AR-sovelluksella pääsee Ateneumin näyttelysaliin vaikka keskellä New Yorkia. Nina Svahn
 Seuraava toimipaikka New Yorkiin?
 Sekä Jouslehdon Arilyn että Rauhalan Memorandum kaipaavat sijoittajia rahoittamaan paitsi tuotekehitystä myös laajenemista. Molemmilla on ajatuksia toiminnan laajentamisesta Suomesta Yhdysvaltoihin.
 – Unelma olisi saada Memorandum New Yorkiin. Suoraan tänne, ei Helsinki-pysähdystä välissä, Rauhala naurahtaa.
 Myös Jouslehto arvelee, että Helsingissä päämajaansa pitävä Arilyn voisi vähitellen tarvita New Yorkin toimiston, vaikka pienenkin.
 – Paljon voi hoitaa verkon yli, mutta tässä lisätyssä todellisuudessa moni asia on niin paljon parempi itse nähtynä kuin selitettynä. Lisätyn todellisuuden elämystä on vaikea demonstroida, jos ei ole paikan päällä, Jouslehto sanoo.
 Arilynin väkeä on matkannut Atlantin yli taajaan, sillä yhtiö on tehnyt viime vuodesta yhteistyötä New Yorkin taideyliopiston, Fashion Institute of Technologyn kanssa. Yhteistyön jatkamisesta on sovittu. Ensimmäisenä vuonna he tekivät keskelle Manhattania graffititeoksen, jossa käytettiin lisätyn todellisuuden elementtejä.
 Tähän julisteeseen on tuotettu lisättyä todellisuutta siten, että julisteen valas herää eloon ja lähtee liikkeelle älypuhelimen ruudulla. Nina Svahn
 Nina Svahn
 New York haluaa AR- ja VR-keskukseksi ohi Piilaakson
 Toimitilat New Yorkissa voisivat olla viisautta senkin vuoksi, että kaupunki pyrkii kovasti Yhdysvaltain AR- ja VR-keskukseksi - yllättäen ohi Kalifornian Piilaakson. Trendikkääseen Brooklynin kaupunginosaan on valmistunut Yhdysvaltain ensimmäinen kaupungin rahoittama VR- ja AR-keskus, RLab.
 Siellä myös suomalaiset AR- ja VR-firmat esittelivät osaamistaan. Paikalle oli kutsuttu lukuisia yhdysvaltalaisia AR- ja VR-alasta kiinnostuneita, toimittajista sijoittajiin.
 – Olihan se melkoista hurlumheitä, mutta asioita saatiin eteenpäin ja jatkokeskusteluja sovittua, Jouslehto kertoi viikko tapahtuman jälkeen.
 Myös Memorandumin Elina Rauhala on tyytyväinen. Haave Yhdysvaltain-markkinoille pääsystä on askeleen lähempänä.
 – Tämä oli Neil Armstrong -kokoluokan loikka lähemmäksi unelmaamme.

Suomalaiset kauppaavat New Yorkin museoille lisättyä todellisuutta, joka herättää teokset eloon: "Noste on kova, voimme olla Suomen seuraava Nokia"


Helsingin Vuosaaressa sijaitseva Hotelli Rantapuisto evakuoitiin ihmisistä tulipalon vuoksi keskiviikkona.
 Automaattinen palohälytys tuli hotellista noin puoli seitsemän aikaan illalla. Hotellin henkilökunta havaitsi voimakkaan tulipalon käytävän oleskelutilassa.–
 Palokunta sammutti palon nopeasti ja savutuuletti tilat.
 – Palo oli ollut niin voimakas, että oleskelutilan ikkunasta oli lyönyt liekit, kertoo päivystävä palomestari  Vesa Paatelma  Helsingin pelastuslaitokselta.
 Hotellin kaikki 31 majoittunutta ihmistä evakuoitiin henkilökunnan avustuksella. Kukaan ei loukkaantunut palossa.

 Poliisi tutkii palon syttymissyytä.

Hotelli Rantapuisto evakuoitiin Helsingin Vuosaaressa tulipalon takia – "Ikkunasta oli lyönyt liekit"


Summary: Naisten jääkiekkomaajoukkueen kapteenista Jenni Hiirikoskesta tulee huomenna eniten maajoukkuepaidassa otteluja pelannut jääkiekkoilija.

Tampereen Ilves (Jääkiekon Naisten Liiga)

Raimo Helminen on pitänyt hallussaan 331 maaottelupelillä ennätystä tähän asti. Hiirikoskelle huominen ottelu tulee olemaan peli numero 332 maajoukkuepaidassa.
 – Hienolta tuntuu. En olisi uskonut, että kun aloitin leijonauran, että tämmöinenkin päivä tulee. Ylpeänä saa Suomi-paidan vetää huomenna ylleen ja se on myös pieni spesiaali hetki itselle.
 Helmisen tavoin myös Hiirikoski on Ilveksen kasvatteja. Jenni Hiirikoski ei suostunut Puoli seitsemän -lähetyksessä paljastamaan, aikooko itse olla yhteydessä aiheesta Raimo Helmiseen.
 – Katsotaan, kuului vastaus Mikko Kekäläisen kysymykseen yhteydenottamisesta.
 Pakohuoneessa yhteishenkeä kasvattamassa
 Kiekkokaukalossa Jenni Hiirikoski on puolustaja ja samalla yksi Suomen ehdottomista avainpelaajista huomenna Espoossa alkavissa jääkiekon MM-kisoissa. Suomen joukkue aloittaa MM-kisaurakkansa naisten jääkiekon mahtimaan Yhdysvaltojen kohtaamisella. Kotikisat tuovat toki kisoihin yhden hienon elementin lisää.
 – Se on ihan spesiaali asia, että saadaan kotona pelata. Ja kotiyleisön tuki, ystävät ja perheet vielä kannustamassa, niin uskon että siitä saa lisää energiaa ja voimaa.
 Joukkueen valmistautumiseen on kuulunut tärkeänä osana myös tiimin yhteishengen rakentaminen.
 – Me tehdään yhdessä asioita. Esimerkiksi eilen käytiin kokeilemassa, että päästäänkö pakohuoneesta pois.
 "En päässytkään tämän pidemmälle"
 Uransa aikana Jenni Hiirikosken on ehtinyt kokea monenlaisia tilanteita ja nähdä myös naisjääkiekon arvostuksen muuttumista asteittain parempaan suuntaan. Vuonna 2006 hän kuitenkin joutui totaalisesti pysähtymään ylikunnon myötä.
 Tällä hetkellä hän näkee tuossa tilanteessa ja siitä seuranneessa kymmenen kuukauden toipumisessa olleen paljon myös hyvää.
 – Se oli varmaan sellainen tie, joka itse oli käytävä, jotta edelleen olen ja pelaan. Luonne on sellainen, niin kauan mennään kun henki pihisee.
 Toipuminen opetti Hiirikoskelle etenkin omasta asenteesta ja pettymyksistä elämässä.
 – Jollain tavalla koin, että olin pettänyt kaikki ihmiset, jotka muhun olivat uskoneet ja tehneet mun eteen töitä. En päässytkään tämän pidemmälle.
 – Oon oppinut kuuntelemaan omaa kroppaani, joka on tässä lajissa ja kaikessa urheilussa se tärkein työväline. Osaan välillä huilata.

Jääkiekkoilija Jenni Hiirikoski tekee huomenna jääkiekkohistoriaa


Summary: Tolkien-elokuva kertoo maailmankuulun kirjailijan nuoruusvuosien kokemuksista, jotka vaikuttivat hänen teoksiinsa.

Harvoin 20th Century Fox -elokuvastudion legendaarinen ja mahtipontinen torvitunnari sykähdyttää elokuvan alussa enää nykyisin. Keskiviikkona  Dome Karukosken   Tolkien -elokuvan lehdistönäytöksen alkaessa se tuntui suomalaisena hienolta.
 Vastaavaa ei ole tapahtunut sitten  Renny Harlinin  elokuvien ja siitäkin on aikaa jo kolmisenkymmentä vuotta.
 Tolkienin (Nicholas Hoult) lapsuudenystävää ja rakastettua Edith Brattia esittää Lily Collins, joka on muusikko Phil Collinsin tytär. Photo Courtesy of Fox Searchlight Pictures
 Tolkien -elokuva kertoo maailmankuulun kirjailijan  John Ronald Reuel Tolkienin  (1892–1973) nuoruusvuosista. Hän jäi orvoksi ja tunsi ulkopuolisuuden tunnetta. Oxfordin yliopistossa hän koki vahvaa ystävyyttä kavereihinsa, ja kiinnostus kieliin ja mytologiaan syveni.
 Tolkienin elämään kuului myös rakkaus lapsuudenystävään  Edith Brattiin  sekä traumaattiset kokemukset ensimmäisessä maailmansodassa.
 Nämä kaikki tapahtumat vaikuttivat hänen kirjalliseen tuotantoonsa, mihin kuuluvat esimerkiksi klassikkoteokset  Hobitti eli sinne ja takaisin  -kirja (1937) ja  Taru sormusten herrasta  -kirjasarja (1954–1955).
 Dome Karukosken elokuvassa Tolkienin kokemukset risteilevät takaumina sotatantereelle ja lapsuuden vehreisiin maisemiin. Niissä on selkeät visuaaliset yhteydet hänen tarinoidensa Kontuun ja Keski-Maan taisteluihin.
 Karukosken mukaan hän lisäsi elokuvaan fantasiaelementtejä, joita alkuperäisessä käsikirjoituksessa ei ollut. Esimerkiksi sotatantereella kuumehoureinen Tolkien näkee tulta syökseviä lohikäärmeitä ja Mordorin silmän.
 J.R.R. Tolkienin roolissa nähdään brittiläinen Nicholas Hoult. Hän on tullut tunnetuksi esimeriksi elokuvasta  Poika  ja  X-Men -elokuvista sekä tv-sarjasta  Skins .
 "Hollywoodissa pitää kamppailla elintilasta"
 Tolkien -elokuvan ensi-ilta on toukokuussa, mutta sitä on Hollywoodin tapaan testattu erilaisille yleisöille jo useaan kertaan. Erikoisnäytöksiä on ollut paljon Tolkien-faneille.
 Dome Karukosken mukaan fanit ovat ottaneet leffan vastaan erittäin hyvin.
 – Se on äärimmäisen tärkeä ryhmä. Tolkien on merkinnyt mulle paljon lapsena ja edelleen merkitsee tarinankertojana niin kuin myös näille faneille.

 Karukoski päätyi tekemään  Tolkien -elokuvaa parisen vuotta sitten. Elokuvastudio Fox Searchlight oli nähnyt suomalaisohjaajan elokuvat  Leijonasydän  (2013) ja  Mielensäpahoittaja  (2014) ja pitivät ohjaajan tavasta kertoa tarinoita.
 Hän oli jo sitoutunut tekmään toista elokuvaa Yhdysvalloissa, mutta sen rahoitus kariutui. Samoihin aikoihin Karukosken sähköpostiin kilahti Tolkienin käsikirjoitus.
 – Nämä menevät kohtalon mukaan. Nyt tuntuu, että se meni juuri oikein ja tämä oli oikea elokuva tähän elokuvantekijän vaiheeseen.
 Karukosken edellinen elokuva oli vuonna 2017 ensi-iltansa saanut  Tom of Finland , jota kuvattiin viidessä eri maassa. Tämän takia hyppy Hollywood-tuotantoon ei tuntunut mahdottoman suurelta.
 Elokuvayhtiö Fox Searchlight ei luonut myöskään liikoja paineita, vaikka Tolkien-elokuvan budjetti oli 20 miljoonaa dollaria.
 – He kannustivat olemaan se tarinankertoja, jonka tämä tarina saisi. Se oli yllättävän kodikasta.
 Dome Karukoski ohjaamassa Nicholas Houltia ja Lily Collinsia.  David Appleby
 Hollywoodissa pitää kuitenkin osata olla määrätietoisempi kuin Suomessa.
 – Siellä on paljon mielipiteitä. Ohjaajana pitää olla tosi voimakas. Täällä on ehkä perhetekemistä enemmän, kun siellä pitää vähän kamppailla elintilasta. Mutta sitten kun sä oot voimakas ja suhun uskotaan, niin sitten sulle annetaan elintilaa.
 Suomalaisohjaaja vitsailee, että hänellä oli silti povitaskussa oli aina mukana maitojunan aikataulu. Suurissa elokuvatuotannoissa kun ei voi koskaan tietää, josko seuraavana päivänä työt loppuvat.
 Karukoski itse päätyi vaihtamaan brittiläisen apulaisohjaajan kesken kuvausten, sillä heidän näkemyksensä eivät käyneet yksiin. Tilalle tuli oma luottomies Suomesta.
 Suomi-viittauksilla vinkataan silmää
 Elokuvan tekeminen J. R. R. Tolkienin kaltaisesta kirjailijalegendasta hirvittäisi varmasti monia ohjaajia. Dome Karukoski mietti, onko hänellä oikeutta tehdä elokuvaa ihmisestä, joka on niin tärkeä monelle. Samaa hän oli pohtinut Tom of Finlandin kanssa.
 – Voinko mä tehdä sen kunnioittavaan sävyyn? Mutta kun opin tuntemaan Tolkienin elämää ja olen rehellinen itselleni ja sille hahmolle, niin mä uskon, että silloin siitä tulee hyvä elokuva. Siinä pitää luottaa omaan vaistoon.
 Nicholas Hoult Photo Courtesy of Fox Searchlight Pictures
 Karukoski joutui miettimään myös sitä, kuinka paljon hän tuo elokuvassa esiin Suomea. Tolkien oli kiinnostunut suomen kielestä ja hän teki sen pohjalta tarinoihinsa suurhaltiakielen.
 Elokuvassa nuori Tolkien huutelee umpihumalassa koulunsa pihalla Kalevalasta tuttujen hahmojen nimiä. Joukahainen! Sampo! Väinämöinen!
 Karukoski muistuttaa, että kirjailija oli innostunut myös muista kielistä kuten muinaisnorjasta.
 – Sitä piti tasapainottaa, kuinka paljon mä pystyin Suomea sinne laittaa. Ettei se vaikuta siltä, että suomalainen ohjaaja omii tämän aiheen. Mutta kyllä siellä on pientä, niille jotka tykkäävät löytää niitä. En mä haluu paljastaa niitä, mutta vähän vinkataan silmää, ohjaaja virnistää.
 Tolkien -elokuva on muutoinkin poikkeuksellisen suomalainen elokuva. Karukosken tiimissä olivat mukana muun muassa apulaisohjaaja  Antti Lahtinen , tuotantokoordinaattori  Jannika Öberg  ja leikkaajana  Harri Ylönen , joka on leikannut hänen kaikki elokuvansa.
 Harri Ylönen on leikannut kaikki Dome Karukosken elokuvat. Hollywood-tuotantoa olevassa Tolkienissa hänen tiimissään oli viisi muuta leikkaajaa avustamassa. Laura Railamaa / Yle
 Ylönen kertoo olevansa ylpeä elokuvasta, sillä se vahvisti hänen käsitystään omasta ammattitaidostaan. Leikkaaja uskoo, että suomalaisia elokuvantekijöitä nähdään jatkossa enemmänkin kansainvälisissä tuotannoissa.
 – Siinä haluan auttaa ja mahdollisesti madaltaa kynnystä. Jouduin itse opettelemaan suurimman osan asioista vauhdissa, mikä ei ole optimitilanne. En ole minkään projektin jälkeen ollut henkisesti ja fyysisesti niin poikki. Olo oli kuin olisi tullut ultramaratonin jälkeen maaliin.
 Suurempi avaus Hollywoodiin?
 Dome Karukoskella alkaa tästä parin kuukauden mittainen  Tolkien -elokuvan promootiorundi. Se vie häntä ympäri maailmaa Intiasta Etelä-Amerikkaan sekä eri puolille Yhdysvaltoja.
 Suomalaisohjaaja ei osaa arvioida, muuttaako ensimmäinen Hollywood-elokuva mitään hänen urallaan.
 – Ehkä niille jotka ovat epäilleet siellä sitä, että osaanko ohjata englanniksi. Se on kysymysmerkki, että ymmärtääkö englannin kielen nyanssit. Mulla on apua siitä, että olen puoliksi amerikkalainen ja englanti on luontaista mulle.
 Karukoski kuitenkin sanoo, että hän on oppinut tämän elokuvan tekemisen aikana paljon etenkin siitä kuinka paljon elokuvastudiot satsaavat laatuun. Se on kilpailussa valttikortti.
 – Koko ajan yritettiin työntää ja tukea sitä, että tehdään laatua ja vielä paremmin. Jos jostain tulee parempi vaikka se maksaa, niin se tehdään. Resurssit auttavat siinä.
 Tolkien-elokuvassa tärkeässä roolissa on opiskelukavereiden ystävyys. Näyttelijät vasemmalta oikealle: Anthony Boyle, Tom Glynn-Carney, Patrick Gibson ja Nicholas Hoult. Photo Courtesy of Fox Searchlight Pictures
 Seuraavasta Hollywood-elokuvasta Dome Karukoski ei vielä puhu mitään. Ohjaaja sanoo olevansa Foxin miehiä, mutta viihdejätti Disney osti juuri elokuvayhtiön ja sen tulevaisuus on tällä hetkellä auki.
 – Kukaan ei vielä tiedä mitään. Tällä hetkellä luen käsikirjoituksia, kirjoja ja mietin tulevia hankkeita, mutta tässä pitää ensiksi katsoa mitä työnantajalle tapahtuu ennen kuin voi miettiä itseään.
 Mutta miltä suomalaisohjaajasta tuntuu, kun oman elokuvan avaa Foxin legendaarinen tunnari?
 – Onhan se hienoa. Siinä on jotain vanhaa Hollywoodia. Kuten myös nahkapenkeissä, avoautoissa ja elokuvastudion porteissa. Aloin kulkea niistä joskus 2013 lähtien ja niissä on joku kutsu, hehku ja glamour.
 Tolkien-elokuva saa maailmanensi-iltansa Suomessa ja Britanniassa perjantaina 3. toukokuuta.

Dome Karukosken ensimmäinen Hollywood-elokuva Tolkien kätkee sisäänsä suomalaisosaamista ja Suomi-viittauksia: "En halua paljastaa kaikkea"


Summary: Jihadismitutkija Juha Saarisen mukaan Euroopassa on nähty, että myös naiset ovat muodostaneet iskusoluja.

Suomeen palaavia vierastaistelijoita suurempi ongelma ovat tällä hetkellä naiset ja lapset, jotka ovat Syyriassa leireillä, arvioi sisäministeriön poliisiosaston kehittämispäällikkö  Tarja Mankkinen .
 Mankkinen huomautti tänään keskiviikkona Ylen A-studiossa, että varsinaisia vierastaistelijoita eli miehiä ei ole hänen tietojensa mukaan alueelta juurikaan tulossa.
 – Isompi ongelma tällä hetkellä ovat naiset ja lapset, jotka ovat siellä leireillä, Mankkinen pohti.
 Sisäministeriön poliisiosaston kehittämispäällikkö Tarja Mankkinen sanoo, että Syyriaan vietyjen lasten tilanne on ongelmallinen. Yle
 Hän huomautti, että alueella olevat naiset ovat saattaneet oleskella siellä pitkään. Naiset ovat myös itse todennäköisesti osallistuneet eri tavoin terroristiseen toimintaan.
 – Sellainen ajatus, että naiset olisivat jotenkin viattomia uhreja, ei pidä paikkaansa, Mankkinen jatkoi.
 Lapset kasvatettu ideologiaan
 Mankkinen huomautti, että alueelle vietyjen lasten tilanne on ongelmallinen.
 – Haasteena on se, että heihin liittyy myös uhka, koska heidät on varmasti kasvatettu siihen ideologiaan ja he ovat olleet propagandan kohteena, Mankkinen selitti.
 Jihadismitutkija Juha Saarinen huomautti, että naisilla on myös omia agendoja. Yle
 Ilta-Sanomat uutisoi viime viikonloppuna  Suomessa jo 15 vuoden ajan vaikuttaneesta radikaalia islamia harjoittavasta verkostosta, jossa keskeisessä roolissa ovat olleet kantasuomalaiset muslimeiksi kääntyneet naiset. Tähän verkostoon linkittyy myös  Sannana  tunnettu  CNN:n haastattelussa  esiintynyt suomalaiselta kuulostava nainen.
 A-studion terrorismikeskusteluun osallistunut jihadismitutkija  Juha Saarinen  totesi, että naisilla oli selkeä rooli Isisissä, joka pyrki rakentamaan yhteiskuntaa.
 – Silloin kun jihadistinen ryhmä ei pyri pelkästään osallistuman taisteluihin, vaan myös rakentamaan yhteiskuntaa, niin naisilla on siinä selkeä rooli. He ylläpitävät kotia ja kasvattavat seuraavaa taistelijasukupolvea, Saarinen selitti.
 Naiset ovat muodostaneet iskusoluja
 Saarinen huomautti, että naisilla on kuitenkin myös omia agendoja ja haluja. He eivät ole automaatteja, jotka käyttäytyvät siten kuin ryhmä omassa ideologiassaan määrää.
 Saarisen mukaan Euroopan laajuisesti on nähty, että myös naiset ovat muodostaneet iskusoluja.
 – Vaikka tällaista naisten toteuttamaa terrori-iskua ei ole vielä toteutunut, niin tätä väkivallan uhan elementtiä alaa olla jonkin verran nähtävissä.
 Lue lisää:
 Suomen vankiloissa on ainakin yksi terroristi ja mahdollisesti kymmeniä radikalisoituneita – Rikosseuraamuslaitos heräsi ongelmaan ja perusti erikoisryhmän
 Jouni palasi Syyriasta hengissä, naisten epäiltiin värvänneen lapsensa – Ylen selvitys paljastaa, millaisia ovat terrorismitutkinnat Suomessa
 Ensimmäinen ulkomailla terrorismista tuomittu suomalainen on siirretty Suomeen kärsimään rangaistustaan – opetti koraania Isisissä

"Ajatus, että naiset olisivat viattomia uhreja, ei pidä paikkaansa" – Naiset ja lapset Syyriasta palaavia vierastaistelijoita suurempi ongelma


Summary: WWF:n laskelmien mukaan tänään perjantaina on Suomen ylikulutuspäivä.

Tänään perjantaina on suomalaisten ylikulutuspäivä, Maailman luonnonsäätio  WWF on laskenut . Yle Uutiset kysyi, mitä se tarkoittaa. Vastaajana on WWF:n ohjelmapäällikkö  Jussi Nikula.
 1. Mikä on ylikulutuspäivä?
 Ylikulutuspäivänä suomalaiset ovat laskennallisesti kuluttaneet tältä vuodelta osansa maailman luonnonvaroista.
 – Loppuvuosi eletään velaksi, Nikula sanoo.
 Ylikulutuspäivä vertaa luonnonvarojen kulutusta siihen, kuinka paljon maapallo pystyy uusiutumaan vuoden aikana.
 Mallissa lasketaan yhteen käytetyt luonnonvarat kuten ravinto, vaatteiden kuidut ja erilaiset raaka-aineet. Lisäksi huomioidaan fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipäästöt.
 Toisessa vaakakupissa ovat luonnonvarojen uusiutuminen ja ekosysteemien kyky sitoa hiilidioksidia itseensä. Nyt luonnonvarojen kulutuksen ja hiilidioksidin määrä on suurempi.
 Jos kaikki maailman ihmiset kuluttaisivat kuten suomalaiset, tarvittaisiin 3,8 maapalloa kattamaan luonnonvarojen kulutus. Tavoitteena on yhden maapallon taso.
 2. Miksi Suomi pärjäsi huonommin kuin viime vuonna?
 Ylikulutuspäivä tuli nyt vastaan viikkoa aiemmin kuin viime vuonna.
 Nikulan mukaan asiaa ei kannata tarkastella viikkotasolla. Suomi on ollut koko 2000-luvun suurin piirtein samalla tasolle.
 Moniin muihin maihin nähden Suomi kulkee ikävästi etuajassa: EU:n ylikulutuspäivä on tavannut tulla noin kuukauden kuluttua ja maailmanlaajuinen päivä on viime vuosina osunut elokuulle. Ruotsi on samalla viivalla Suomen kanssa.
 Suurimmat syyt suomalaisten ylikulutukseen ovat energiantuotanto, liikenne ja ruuan tuotanto.
 Ruoassa suurimmat vaikutukset ovat eläinperäisia. Esimerkiksi lihan kulutus on pysynyt jokseenkin samalla tasolla viime vuodet. Ekologisen jalanjäljen pienentäminen edellyttäisi kasvissyönnin tuntuvaa lisäämistä.
 Liikenteen hiilidioksidipäästöt ovat 10–11 miljoonaa tonnia. Lämpenemisen rajoittaminen 1,5 asteeseen edellyttäisi niiden puolittumista seuraavan vuosikymmenen aikana. Myöskään biopolttoaineiden raaka-aineiden kestävyyskriteerit eivät välttämättä ole kunnossa
 Myönteinen merkki on Nikulan mukaan uusiutuvien energiamuotojen hintojen lasku. Aurinko- ja tuulienergia sekä lämpöpumput yleistyvät.
 3. Ilmastonmuutoksesta puhutaan päivittäin ja ihmisten valmius ilmastotekoihin vaikuttaa kasvaneen. Eikö se näy mitenkään kulutusvalinnoissa ja tässä raportissa?
 WWF:n raportti pohjautuu YK:n lukuihin vuodelta 2016. Ilmastonmuutos on noussut päivänpolttavaksi puheenaiheeksi vasta sen jälkeen. Suuri havahduttaja oli hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n syksyn raportti, jossa vaaditaan nopeita toimia lämpenemisen rajoittamiseksi 1,5 asteeseen.
 Valtioiden ja kansalaisten valmius ilmastotekoihin ja luonnonvarojen säästelyyn on kasvanut, mikä saattaa näkyä WWF:n laskelmassa myöhemmin.
 Nikulan mukaan hyvä merkki on se, että vaalikeskusteluissa puhutaan liikkumistavoista ja lihaverosta, vaikka ei mennäkään huimasti eteenpäin.
 – On hyvä, että nämä asiat tulevat arjen tasolle.
 Ympäristöjärjestöjen ilmastobarometrissa kansalaisista 70 prosenttia toivoo voimakkaammin ohjaavaa ilmastopolitiikkaa.
 Mikko Savolainen / Yle
 4. Eikö ole väärin vaatia, että kylmän ilmaston ja pitkien etäisyyksien Suomi pärjäisi samalla energialla kuin Latinalaisen Amerikan maat
 Nikulan mukaan Suomi on rikas valtio, jossa on yksi maailman koulutetuimmista kansoista. Kansa on myös tietoinen ilmastoasioista. Meillä on hyvä teknologiaosaaminen ja innovaatioita. Toisaalta korruptiota ei ole.
 – Nämä olosuhteet antavat edellytyksiä päästä maailman kärkeen. Pohjoinen sijainti on ohut peruste.
 Pienimmän ekologisen jalanjäljen jättävät köyhät kehitysmaat. Muutamissa Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa ekologinen jalanjälki on hyvin kohtuullinen ja lisäksi YK:n inhimillisen kehityksen indeksi on hyvällä tasolla.
 5. Suomen hiilidioksidipäästöt ovat vähentyneet viime vuosina. Eikö se näy tässä?
 Ekologinen jalanjälki perustuu kulutukseen, kun taas päästöjen raportointi pohjautuu tuotantoon Suomessa.
 Mukana ovat meidän hankkimiemme tuotteiden hiilidioksidipäästöt, jotka ovat aiheutuneet tuotannosta Kiinassa. Kansainvälisessä maakohtaisessa raportoinnissa ne näkyvät Kiinan päästöinä.
 Lue myös
 Kosmologi Syksy Räsänen: “Ilmastonmuutos ei ole uhka, vaan se on paraikaa toteutuva katastrofi”
 WWF:n uusi ruokasuositus: Korkeintaan kuusi kananmunaa kuukaudessa, punaista lihaa kerran viikossa ja lasi maitoa päivässä

Suomi käytti jälleen luonnonvaransa etuajassa – 5 kysymystä miksi ilmastohysteria ei näy tilastoissa


Summary: Ministeriön tietoon on tullut eri puolilta Suomea useita tapauksia, joissa ennakkoon tilattu taksi ei ole tullut paikalle.

Liikenne- ja viestintäministeriö pyytää selvitystä erityisryhmien taksipalvelujen toimivuudesta. Taustalla on ministeriön tietoon tulleet tapaukset, joissa ennakkoon tilattu taksi ei ole tullut paikalle.
 Syyniin joutuu vammaispalvelulain ja sosiaalihuoltolain nojalla järjestettyjen taksimatkojen toimivuus, mikä on kuntien vastuulla. Lisäksi selvitetään, kuinka taksivälityskeskuksen toimintatapoja voitaisiin parantaa, jotta matkustajan asema turvattaisiin.
 Ministeriö pyytää selvitystä Liikenne- ja viestintävirastolta sekä muilta taksipalveluita hoitavilta viranomaisilta toukokuun loppuun mennessä.
 Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan taustalla on julkisuudessa esillä ollut tapaus, jossa Ikaalisten Toivolansaarikodin kaksi 88-vuotiasta asukasta eivät päässeet konserttiin, koska ennakkoon tilattu taksikyyti ei tullut paikalle.  Iltalehden mukaan  kyseessä oli jo kolmas kerta, kun sote-taksi jätti tulematta.
 Vastaavia tapauksia on tullut ministeriön tietoon myös muualta Suomesta.
 Lue lisää:
 10-vuotiaasta Kalle Heiskasesta tuli taksiuudistuksen uhri – vaihtuvat taksit ja kuskit sekoittivat perheen elämän
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto ei löytänyt huomautettavaa Kelan taksisopimuksista
 Analyysi: Hintakisa vaisua, mökiltä kaupunkiin pääsee yhä – näin taksialalla menee jättiuudistuksen jälkeen

Vammaisten ja vanhusten taksipalvelut ministeriön syyniin – vanhusten tilaama taksi ei tullut paikalle


Summary: Kaupassa Keskisuomalaiselle siirtyy myös iso nippu paikallislehtiä.

Keskisuomalainen ostaa Kaakon Viestinnän Länsi-Savo-konsernilta. Keskisuomalaiselle siirtyy kuusi Kaakkois-Suomessa ilmestyvää sanomalehteä.
 Kaakon Viestintä julkaisee Mikkelissä ilmestyvää Länsi-Savoa, Savonlinnassa ilmestyvää Itä-Savoa, Lappeenrannassa ilmestyvää Etelä-Saimaata, Kouvolassa ilmestyvää Kouvolan Sanomia, Kotkassa ilmestyvää Kymen Sanomia sekä Imatralla ilmestyvää Uutisvuoksea. Yhtiöllä on myös digitaalista liiketoimintaa.
 Lisäksi Keskisuomalaiselle siirtyy kaupassa ESV-Paikallismediat Oy ja sen yhdeksän yksipäiväistä paikallislehteä eli Juvan Lehti, Kaakonkulma, Kangasniemen Kunnallislehti, Keskilaakso, Luumäen Lehti, Länsi-Saimaan Sanomat, Puruvesi, Paikallislehti Joutseno sekä Pitäjänuutiset.
 Kauppaan sisältyy myös Kouvolassa sijaitseva sanomalehtipaino kiinteistöineen.
 Kauppahinta on 17,5 miljoonaa euroa.
 Ennestään Keskisuomalainen-konserni omistaa nimikkolehtensä lisäksi muun muassa Etelä-Suomen Sanomat ja Savon sanomat sekä nipun pienempiä sanomalehtiä.

Läjä isoja lehtiä yksiin käsiin – Keskisuomalainen ostaa kuusi muuta sanomalehteä


Summary: Aasian-kirjeenvaihtaja Jenny Matikainen tapasi Intian Kolkatassa ihmisiä, joiden terveyden ilmansaasteet ovat tuhonneet.

Intian Kolkata on vehreä kaupunki, mutta sen ilma on tappavaa. Sen tuntevat keuhkoissaan ne asukkaat, joiden terveyden ilmansaasteet ovat tuhonneet.
 Aasian-kirjeenvaihtaja  Jenny Matikainen  tapasi ilmansaasteiden uhreja kolkatalaisessa sairaalassa. Lapsesta asti sairastanut 18-vuotias nainen kertoi, että oli voinut oikein hyvin matkustellessaan vuorilla kaupungin ulkopuolella.
 – Samalla sekunnilla, kun hän palasi Kolkataan, oireet palasivat. Hänen äänestään kuuli, ettei keuhkoissa kaikki ollut kunnossa, Matikainen kertoo  Mistä maailma puhuu -podcastissa.
 Ilmansaasteet tappavat vuosittain yli miljoona intialaista,  Maailman terveysjärjestö WHO arvioi.  Jenny Matikainen kertoo podcastissa, mitä tavalliset intialaiset ajattelevat saasteista ja miksi saasteongelmasta ei ole tullut vaaliteema  viikon kuluttua alkavissa parlamenttivaaleissa.
 Kuuntele Mistä maailma puhuu -podcast:
 Mistä maailma puhuu on podcast, jossa Ylen kirjeenvaihtajat ja ulkomaantoimittajat kertovat joka toinen viikko maankolkkansa kuumimmista puheenaiheista ja arjen pienistä ilmiöistä. Sarjaa toimittaa  Simo Ortamo .
 Lue myös:
 Tekeekö Kiina mitään ilmastonmuutokselle? Onko kierrätys noloa?  - Jenny Matikaisen vastaukset yleisön kysymyksiin
 Reuters: Intialta valtava rahasumma ilmansaasteiden estämiseen ja sähköautoiluun
 Jenny Matikainen: Kiinassa marraskuu tuo jotain pimeyttäkin pahempaa – saastesää tekee kodista loukun ja etelänmatkat varataan käsistä

Mistä maailma puhuu -podcast: Ilmansaasteet tappavat miljoona intialaista joka vuosi, mutta poliitikot eivät halua puhua koko asiasta


Summary: Yhteenotto käytiin 30 kilometrin päässä Tripolista.

Kahdeksan vuotta kaaoksessa ollut Libya on vaarassa ajautua täysimittaiseen sisällissotaan.
 Muammar Gaddafin  johtaman hallinnon vuonna 2011 tapahtuneen kaatumisen jälkeen maan itäosaa on hallinnut entisen kenraalin  Khalifa Haftarin  johtamat puolisotilaalliset joukot.
 Haftarilla on ollut käytännössä Libyan itäosassa oma hallintonsa, joka on kilpaillut YK:n tunnustaman, pääkaupungissa Tripolissa toimivan hallinnon kanssa.
 Haftarin johtama Libyan kansallisarmeija on aloittanut tunkeutumisen Libyan länsiosaan ja yrittää vallata Tripolin.
 Libyan kansallisarmeija on ottanut haltuunsa useita kaupunkeja Tripolin ympäristössä. Eilen torstaina Haftarin armeijaa tukeva ryhmittymä yritti vallata Zawiyan kaupungin, joka sijaitsee 30 kilometriä Tripolin länsipuolella.
 Hallituksen joukot estivät lyhyen laukaustenvaihdon jälkeen valtausyrityksen, samoin kuin kapinallisten aikomuksen sulkea Tripolista Tunisiaan johtava valtatie.
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  on Libyassa. Hänen johdollaan oli määrä aloittaa ensi viikolla kaikkien Libyan valtaryhmittymien yhteiset neuvottelut maan hallinnon järjestämiseksi ja uusien vaalien aikaansaamiseksi.
 Guterres pelkää nyt levottomuuksien leviämistä. Hän yrittää tavata myös Khalifa Haftarin.
 Libya on merkittävä öljyntuottaja, joskin sitä pidetään maan, jonka öljyntuotanto on ollut kaikkein epävakainta. Levottomuudet haittaisivat joka tapauksessa öljyntuotantoa ja nostaisivat öljyn markkinahintaa.

Libya on uuden sisällissodan partaalla – kapinalliskenraali yrittää hyökätä pääkaupunkiin


Tampereella tutkittujen seksuaalirikosten rikosnimikkeet ovat muuttuneet.
 Ensimmäisen teon epäillään tapahtuneen tiistaina 2. huhtikuuta aamulla hieman ennen kello kahdeksaa Kalkussa ja toisen noin kello 15.30 Tesomalla. Molemmissa tapauksissa kohteena on ollut alakouluikäinen tyttö.
 Tesoman tapausta tutkitaan tällä hetkellä törkeänä raiskauksena. Kalkussa tapahtunutta ei tutkita enää raiskauksena.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Joni Länsipuro  kertoo, että tapaaminen Tesomalla oli sovittu sosiaalisessa mediassa etukäteen. Poliisi kertoo tämän tiedon, että alueella asuvien vanhempien ei tarvitse pelätä.
 Epäilty törkeä raiskaus tapahtui metsäalueella.
 Epäiltyä ei ole saatu kiinni. Poliisin tämänhetkisten tietojen mukaan tekijöitä on yksi ja hän on täysi-ikäinen.
 Sosiaalisen median anonyymiyden takia poliisilla ei ole tiettyä epäiltyä. Poliisi kumoaa huhut siitä, että olisi näyttöä siitä, että tekijä on ulkomaalainen.
 – Sosiaalisessa mediassa on levinnyt laajasti väite, että tapauksiin liittyisi ulkomaalaisia henkilöitä. Poliisin tämänhetkisten tietojen mukaan tämmöisille väitteille ei ole mitään perusteita, toteaa Länsipuro.
 Tutkinnassa on selvinnyt, että Kalkun epäillyssä rikoksessa ei epäillä enää raiskausta, ja poliisi selvittää, onko kyseessä seksuaalirikoksen yritys tai jokin muu rikos.
 – Yhtenä tutkintalinjana on myös se, että ei ole tapahtunut mitään rikosta. Selvitämme tätä parhaillaan, toteaa tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Joni Länsipuro.
 Tutkinnassa on vahvistunut poliisin mukaan, että näitä epäiltyjä tapauksia ei yhdistä muu kuin sama päivämäärä.
 Tuntomerkit yleisiä
 Poliisi on kuullut uhreja, mutta ei ole saanut selviä tuntomerkkejä. Tuntomerkit ovat niin yleisiä, että ne sopivat Länsipuron mukaan tuhansiin ihmisiin. Havaintoja tulisi niin paljon, että ne vaikeuttaisivat tutkintaa, jos poliisi julkistaisi nämä tuntomerkit.
 Poliisi jatkaa uhrien kuulemista. Havaintoja on kysytty myös esimerkiksi bussi- ja taksikuljettajilta, mutta toistaiseksi poliisilla ei ole tiedossa epäiltyä tai epäiltyjä.
 Lue lisää:
 Poliisi kertoo, miksi Tampereen epäillyistä seksuaalirikoksista on tiedotettu niukasti: "Vanhemmat eivät lue ensin lehdistä"
 Uutta tietoa Tampereella koulutyttöihin kohdistuneista seksuaalirikoksista: Tutkitaan raiskausta ja raiskauksen yritystä, kolme avointa kysymystä

Poliisi tutkii törkeää raiskausta Tampereella: Tapaaminen oli sovittu sosiaalisessa mediassa


Summary: 92-vuotiaana kuollut Lasse Pöysti oli Sarkolan kuvailemana Suomen teatterimaailman jättiläinen.

– Mitenkäs siellä Lillanissa menee? Minähän sinut kiinnitin ja näin heti lahjakkuutesi, totesi näyttelijäsuuruus  Lasse Pöysti  pari vuotta sitten.
 Sanat hän osoitti ystävälleen  Asko Sarkolalle , joka oli tullut kyläilemään Helsingin Munkkiniemessä sijaitsevaan vanhainkotiin. Se jäi kaksikon viimeiseksi kohtaamiseksi.
 – Etukäteen jännitin, että muistaako hän minut, kun tiesin hänen muistisairaudestaan, mutta tapaaminen oli aivan ihastuttava. Hän oli se vanha Lasse, joka oli ollut työnantajani teatterinjohtajana.
 Sarkolalla, 78, on edesmenneestä ystävästään pelkästään lämpimiä muistoja.
 – Myönteisiä, kauniita ja opettavaisia. Suurimmasta osasta, mitä olen oppinut näyttelijänä ja teatterinjohtajana, voin kiittää Lasse Pöystiä, Sarkola toteaa.
 Asko Sarkola. Ulrica Fagerström/ Yle
 Legendaarisen näyttelijän viimeinen rooli
 Pöystin rakastetuimpia töitä tällä vuosituhannella oli rooli  Kvartetissa  Helsingin kaupunginteatterissa. Vuonna 2002 ensi-iltansa saanutta kestosuosikkia esitettiin yli kymmenen vuoden ajan.
 Näyttelemisen hän lopetti 85-vuotiaana ja viimeiseksi ensi-illaksi jäi näytelmä  Metsä , niin ikään Helsingin kaupunginteatterissa. Ohjaaja  Juri Solomin  oli halunnut pieneen rooliin venäläisen perinteen mukaisesti erittäin merkittävän näyttelijän.
 Sarkola toimi tuolloin kaupunginteatterin johtajana.
 – Solomin kysyi, että eikö teiltä löydy ketään legendaarista näyttelijää rooliin. Minä siihen sitten, että kyllä löytyy, Sarkola muistelee.
 Juuri Sarkola kiinnitti Pöystin myös  Kvartettiin  ja muun muassa  Mestariluokkaan . Mestari ja kisälli olivat vaihtaneet rooleja.
 – Oli ilo olla myös hänen teatterinjohtajansa.
 Lasse Pöysti ja Antti Litja Helsingin kaupunginteatterin Kvartetti-näytelmässä. Helsingin kaupunginteatteri
 Kaveria ei jätetä
 Pöystin uralle mahtuu käänteitä Suomessa, Ruotsissa ja Ranskassa, kotimaisia ja kansainvälisiä palkintoja ja tunnustuksia, ikimuistoisia roolisuorituksia elokuvissa, teatterissa ja televisiossa sekä johtajanpestit Lilla Teaternissa ja Tukholman kuninkaallisessa draamateatterissa.
 Kysymys on Suomen teatterimaailman jättiläisestä, Sarkola alleviivaa. Parhaiten Pöysti muistetaan Suomisen Ollin hahmosta, josta hänen uransa lähti liikkeelle. Sotavuosina tehtiin kaikkiaan viisi  Suomisen perhe  -elokuvaa.
 – Lisäksi hän työskenteli aputehtävissä Helsingin ilmapuolustuksessa, oli siis mukana myös toisessa maailmansodassa. Ehtiväinen mies, Sarkola naurahtaa.
 Näyttelijänä Pöysti oli kollegiaalinen ja ahkera.
 – Hänen periaatteensa oli, että kaveria ei jätetä. Hän ei näytellyt itsekkäästi, vaan näyttämöllä oltiin aina vuorovaikutuksessa. Suoritukset eivät koskaan olleet kaavamaisia, vaan joka ilta oppi hänen rinnallaan uutta, Sarkola kuvailee.
 – Jos puhutaan tällaisesta kansanteatteriperinteestä, niin siinä hän oli mielestäni parhaimmillaan. Ja lisäksi pettämätön kielitaito: suomi, ruotsi ja ranska.
 Maire Suvanto (Pipsa) ja Lasse Pöysti (Olli) mikrofonin ääressä kuunnelmastudiossa. Ruth Träskman
 "Täällä ei naureta, vaan tehdään töitä"
 Mentorina Pöysti osasi tarpeen tullen olla myös ankara. Sen Sarkola sai tuta näytellessään nuoruusvuosinaan Lilla Teaternin  Kerjäläisoopperassa . Sarkola oli nauranut harjoituksissa, mikä oli ihmetyttänyt Pöystiä.
 – Miksi sinä naurat, Pöysti oli kysynyt.
 – Vastasin, että kun sä oot niin hauska. Nauran sitä, miten sä näyttelet. Hän vihastui sanoi, että jumalauta, täällä ei naureta, vaan tehdään töitä, Sarkola muistelee.
 – Kun olin nuori, hän sanoi minulle usein hyvinkin tiukasti, että noin ei näytellä.
 Vastaavasti televisiohaastattelussa Pöystille oli aikanaan todettu, että hän on antanut paljon Suomen kulttuurielämälle.
 – Hän sanoi, että ei tässä mitään anneta, vaan tehdään töitä.
 Pöysti ja Sarkola ystävystyivät niin, että Pöysti ja hänen silloinen vaimonsa  Birgitta Ulfsson  olivat Sarkolan ensimmäisen avioliiton todistajia maistraatissa. Yksityiselämässäkin tuli kuulemma hyviä neuvoja.
 – Muistoja on niin paljon, että niistä saisi kokonaisen romaanin aikaiseksi, Sarkola huokaa.
 Lue lisää:
 Näyttelijä Lasse Pöysti on kuollut – katso Ylen erikoislähetys suorana kello 14.30
 Suomisen perhe oli kolmen vuosikymmenen radiosuosikki
 Elävä arkisto: Lasse Pöysti kertoi Iltasadut eläviksi
 Elävä arkisto: Lasse Pöysti – teatterin purjehtiva satusetä
 Teeman Elävä arkisto: Ainutkertainen Lasse Pöysti 90 vuotta
 Tiesitkö tämän Lasse Pöystistä? Lausui tv:n historialliset avaussanat, Yle tarjosi päällikön paikkaa
 Elävä arkisto: Helena-elokuvista kiitetyimmät syntyivät Pöystin ohjauksessa
 Elävä arkisto: Lasse Pöysti

Asko Sarkola ystävästään Lasse Pöystistä: "Hänen periaatteensa oli, että kaveria ei jätetä"


Summary: Vuoden merkittävimmät kauno- ja tietokirjojen käännökset palkittiin tänään.

Vuoden 2019 Mikael Agricola -palkinto on myönnetty  Arja Pikkupeuralle   Meidän tsaarimme väkeä  -teoksen suomennoksesta.
 Venäjänkielisen alkuperäisteoksen on kirjoittanut  Ljudmila Ulitskaja . Ulitskajan novellikokoelma kuvaa venäläisiä ihmisiä arjen ja juhlan tilanteissa, kotioloissa, töissä ja matkoilla.
 Palkintoraati kertoo palkintoperusteluissaan arvostaneensa erityisesti suomentajan notkeaa kielenkäyttöä ja sen tuoreutta. Lisäksi käännöksen todetaan välittävän hienosti teoksen kerronnassa kulkevaa huumoria.
 – Arja Pikkupeuran kieltä lukee kuin musiikkia kuunnellen. Lauseet ja kappaleet seuraavat toisiaan nautinnollisen rytmikkäästi, niiden vietäväksi voi huoletta heittäytyä. Meidän tsaarimme väkeä on käännöstaidetta parhaimmillaan, raatii toteaa perusteluissa.
 Mikael Agricola -palkinto jaetaan vuosittain tunnustuksena merkittävän kaunokirjallisen teoksen erinomaisesta suomennoksesta.
 Suomen kääntäjien ja tulkkien liitto ry jakaa palkinnon yhteistyössä Suomen Kirjasäätiön kanssa, ja se rahoitetaan Kopioston keräämistä tekijänoikeusmaksuista. Palkinto on perustettu Mikael Agricolan muistovuonna 1957. Palkinnon arvo on 10 000 euroa.
 Tietokirjallisuuden käännöspalkinto suomenruotsalaisuuus-teokselle
 Tämänvuotisen J. A. Hollon palkinnon saa puolestaan  Kari Koski.
 Koski palkittiin  Max Engmanin  teoksen  Kielikysymys – Suomenruotsalaisuuden synty   1812–1922  (Svenska litteratursällskapet i Finland) suomennoksesta.
 J. A. Hollon palkinto jaetaan vuosittain tunnustuksena edellisen vuoden aikana ilmestyneestä korkeatasoisesta tietokirjasuomennoksesta tai pitkään jatkuneesta ansiokkaasta tietokirjallisuuden suomentamistyöstä.
 Palkinnon arvo on niinikään 10 000 euroa.

Kymmenen tuhannen arvoiset Agricola ja Hollo -käännöspalkinnot Arja Pikkupeuralle ja Kari Koskelle


Summary: Tunnin juna ei ehdi pysähtyä, ministeriö toivoo, että kilpailutus parantaa palvelua myös väliasemilla

Helsingistä Tampereelle ja Turkuun suunnitteilla olevat, 7,5 miljardin tunnin junayhteydet voivat toteutua 2030-luvun alkupuolella.
 – Turun tunnin junan suunnitelmat ovat pidemmällä, joten se voi olla valmis ensin, ennakoi talouskehitysyksikön johtaja  Sanna Ruuskanen  liikenne- ja viestintäministeriöstä.
 Uudet radat mahdollistavat liikenteen lisäämisen ja palvelujen parantamisen, kun samalla liikenne avataan kilpailulle, ennakoi yksikönjohtaja Sanna Ruuskanen Liikenne- ja viestintäministeriöstä. Toni Määttä / Yle
 Matka-ajan lyhentäminen olisi mahdollista osin myös nykyisellä rataverkolla, ja tilaakin riittäisi uusille matkustajille.
 – Turun suuntaan tarvitaan uudet raiteet, sillä nykyinen rata on liian pitkä tunnin junille. Uusi Espoo–Salo-oikorata lyhentää välimatkaa yli 30 kilometrillä, laskee raideliikenneasiantuntija  Antero Alku .
 Alku on ollut mukana mm. Tampereen raitiotie -hankkeessa, ostanut raitiovaunuja Suomeen ja tutkinut joukkoliikenteen kehitystä.
 Tampereelle on Alkun mukaan mahdollista ajaa tunnissa nykyisilläkin raiteilla.
 Jonkin verran mahtuu junia myös tänne etelään, jossa junia on paljon, mutta paljon mahtuu vaunuja junien perään, laskee raideliikenneasiantuntija Antero Alku. Toni Määttä / Yle
 – Päärataa ei ole tehty yli 200 kilometrin tuntinopeuksille, mutta se on mahdollista korjata niin, että tunnin juna toteutuu.
 Alku laskee, että korjaus maksaisi noin 200–300 miljoonaa, uusi rata miljardeja.
 Tunnin juna ei ehdi pysähtyä
 Tunnin junista hyötyvät pääkaupunkiseutu, Tampere ja Turku.
 – Tunnin juna ei voi pysähtyä kahden kaupungin välillä, siihen ei aika riitä, eli tunnin junasta ei ole hyötyä niille asukkaille ja paikkakunnille, jotka ovat kaupunkien välissä, Antero Alku sanoo.
 Liikenneministeriö ennakoi, että uudet radat mahdollistavat paremmat palvelut myös väliasemille, kun liikenne avataan kilpailulle ja tulee uusia operaattoreita. Niillä voi olla halua parantaa palvelua.
 – Esimerkiksi Tampereen radalla olisi jo nyt mahdollista ajaa nopeammin Hämenlinna–Helsinki-välillä, mutta VR ei ole halunnut tällaista palvelua tarjota, vaan priorisoi pitkän matkan liikennettä enemmän, johtaja Sanna Ruuskanen selvittää.
 VR lupaa parannuksia
 VR:llä on halua lisätä vuoroja, mutta se edellyttäisi uusia raiteita.
 – Mielellämme ajaisimme lisävuoroja, mutta radalle ei mahdu, tarvittaisiin lisäraiteet, VR:n suunnittelujohtaja  Juho ** Hannukainen** sanoo.
 Tilapäiset nopeusrajoitukset hidastavat matkantekoa, VR:lle ratojen kuntoon saaminen on ykkösasia, sanoo suunnittelujohtaja Juho Hannukainen. Toni Määttä / Yle
 Hämeenlinna–Helsinki-välillä Hannukainen lupaa palvelun paranevan.
 – Olemme tilanneet lisää vaunuja, ja joulukuun puolivälissä tavoitteena on nopeuttaa yhtä Hämeenlinna–Helsinki-vuoroa. Lisäksi keskipäivään ja iltaan suunnitellaan lisää vuoroja, Hannukainen kertoo.
 Tilaa riittää
 Suomessa rataverkon käyttöaste on aika alhainen.
 – Junamäärä on lähellä maksimia vain Keravan Kytömaan ja Helsingin Pasilan välillä muutamana vilkkaimpana tuntina.
 Mutta sielläkin on mahdollista lisätä muutama juna ja laittaa lisää vaunuja junien perään, raideliikenneasiantuntija Antero Alku selvittää.
 Alku on laskenut, että lisäämällä vaunuja junien perään matkustajamäärän voisi nykyisestä tuplata.
 – Esimerkiksi Tampere–Helsinki-välillä, jos laitettaisiin kaikki aukot junia täyteen ja ajettaisiin junat maksimipituisina, voitaisiin kapasiteettia lisätä 80 prosenttia, Alku laskee.
 Myös liikenneministeriön mukaan nykyisilläkin raiteilla riittää tilaa, mutta uusien raiteiden tarvetta perustellaan nopeilla yhteyksillä.
 Radat rapakunnossa
 Junaliikennettä ja aikatauluissa pysymistä haittaa rataverkon huono kunto. Ratojen korjausvelka on jo lähes miljardi euroa. VR:n mukaan radoilla on tällä hetkellä 107 tilapäistä nopeusrajoitusta.
 – Nykyisten ratojen kuntoon saaminen on meille ykköstavoite, VR:n suunnittelujohtaja Hannukainen katsoo.
 Esimerkiksi Helsinki–Tampere-rataosuudella on vain muutama kohta, jossa juna voi ajaa maksiminopeutta. Kaikilla pääreiteillä on useita tilapäisiä nopeusrajoituksia.
 Samaa raidetta ajavien junien välillä pitää olla vähintään viiden minuutin pituinen turvaväli.   Toni Määttä / Yle
 Helposti herää kysymys, miten on varaa miljardien uusiin ratoihin, jos sitä ei ole nykyisen rataverkon kunnossapitoon.
 – Erittäin vakava kysymys, samoista rahoista rakennetaan uudet ja korjataan nykyiset radat. Pidetään ensin huolta nykyisistä ja rakennetaan vasta sitten uutta, raideliikenneasiantuntija Antero Alku ehdottaa.
 Huikeita suunnitelmia
 Tunnin junien  toteutus Helsingistä Turkuun ja Helsingistä Tampereelle maksaa noin 7,5 miljardia.
 Turun tunnin juna edellyttäisi kaupunkiradan rakentamista Helsingistä Espooseen. Lisäksi pitäisi rakentaa oikorata Espoon ja Salon välille ja parantaa rataosuutta Salon ja Turun välillä. Näiden toimien hinta olisi noin kaksi miljardia.
 Tunnin juna Tampereelle edellyttää, että Helsingistä rakennetaan suora yhteys Helsinki-Vantaan lentokentälle ja lentokentältä uudet raiteet Tampereelle. Hinta olisi 5,5 miljardia euroa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Tunnin junien lisäksi on tarkoitus nopeuttaa matkantekoa itään.  Helsingin ja Kouvolan välisen Itärata-osuuden  korjaus maksaa noin 1,7 miljardia.
 Pisararata on Helsingin sisäinen  ratahanke, ja sen tarkoitus on siirtää kaukojunien matkustajat Pasilasta maan alla Helsingin rautatieasemalle. Hinta-arvio on reilu miljardi euroa.
 Lapissa on selvitetty  Suomen ja Norjan välisen jäämerenradan  toteuttamista. Esillä on ollut viisi linjausvaihtoehtoa.
 Esimerkiksi Rovaniemi–Kirkkoniemi-linjauksen arvioitu kokonaiskustannus olisi noin 2,9 miljardia, josta noin kaksi miljardia olisi Suomen osuus. Hanketta ei pidetä kannattavana, eikä sitä viedä ainakaan nyt eteenpäin.
 Lisäksi on  vielä vireillä Tallinna-tunneli , joka kulkisi Helsinki-Vantaan lentokentän ja Tallinnan lentokentän välillä. Sen hinta-arviot liikkuvat 15 miljardissa.
 Lainoja maksetaan kymmeniä vuosia
 Tunnin junien tarvitsemat uudet radat aiotaan  rahoittaa uudella hankeyhtiömallilla.  Valtion budjetista miljardeja ei löydy.
 Hankeyhtiöiden perustamisesta on tähän mennessä neuvoteltu Tampereen, Turun, Helsingin, Vantaan ja Espoon kaupunkien sekä lentokenttäyhtiö Finavian kanssa. Myös muilla kaupungeilla on mahdollisuus tulla mukaan yhtiöihin.
 Liikenneministeriön laskelmien mukaan hankeyhtiöt olisivat kannattavia vuonna 2060. Hankeyhtiöiden tarvitsemien lainojen takaisinmaksu kestää ministeriön mukaan vuosikymmeniä. Esillä on myös vaihtoehto, että yhtiö ei maksaisi lainoja pois lainkaan, vaan uusisi niitä ja maksaisi vain korot.

Tunnin juna Turkuun voi ministeriön mukaan toteutua ensin –asiantuntija kritisoi, rahat tarvitaan rataverkon korjaamiseen


Summary: Viikonloppuna tehdään lämpöennätyksiä, mutta ensi viikolla kevään eteneminen pysähtyy.

Ulkona paistaa aurinko ja moni suunnittelee viikonlopun kevätaskareita.
 Puutarhakalusteita kannetaan pihalle ja kesärenkaita pyöritellään esiin talvivarastoista.
 Mihinkäs ne trampoliinin ruuvit joutuivatkaan?
 Näihin toimiin sää onkin mitä mainioin. Huomenna tehdään todennäköisesti kevään lämpöennätyksiä. Sunnuntaistakin on tulossa lämmin.
 Sitten lämpö loppuu.
 – Viikonloppuna meillä on tosi hienot kevätsäät, mutta talvi ei ole ohi, Ylen meteorologi  Matti Huutonen  sanoo.
 – Matalapaine tulee lännestä Suomeen sunnuntai-illan tai yön aikana ja jää alkuviikoksi Suomen päälle rullaamaan. Se ei liiku maanantain ja keskiviikon aikana mihinkään vaan kieputtaa koko ajan sateita Suomen ylle.
 Nuo sateet voivat tulla myös lumena.
 Viikonloppuna kannattaa ulkoilla. Ensi viikosta tulee kolea. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Jopa 30 senttiä lunta
 Huutonen ja meteorologi  Kerttu Kotakorpi  tutkivat tietokoneen ruudulta ensi viikon sääennusteita. Haastatteluhetkellä nuo ennusteet näyttävät jopa 30 sentin lumikertymiä maan keskiosiin.
 Kerttu Kotakorven mukaan sade tulee todennäköisesti vetenä etelärannikolla, mutta jo Lahden ja Hämeenlinnan seudulla voi tulla paljon lunta.
 – Kaikkein huonoin päivä on tiistai. Silloin on luvassa tuulta, lunta ja räntää, Kotakorpi sanoo.
 – Sitä on vaikea arvioida, kuinka etelässä sade tulee lumena – tai kuinka paljon sitä lopulta tulee.
 Etelä-Suomessa moni vaihtaa talvirenkaat jo huhtikuun ensimmäisinä vikkoina. Joonas Nieminen / Yle
 Vielä ei ole kesärenkaiden aika
 Ylen meteorologit korostavat että ennusteeseen sisältyy sangen paljon epävarmuutta. Lumimyräkkä saattaa olla lopulta pelkkää vettä.
 – Tilanne voi muuttua vielä paljonkin. Oikeastaan otamme koko asian esiin siksi, etteivät ihmiset lähtisi vielä huomenna suurin joukoin vaihtamaan kesärenkaita pois, Huutonen sanoo.
 On myös syytä muistaa, että ensi viikon aikana Suomessa siirrytään laajalti kesänopeuksiin. Maantienopeuden kasvu yhdessä lumisohjon ja kesärenkaiden kanssa olisi vaaratekijä.
 – En lähtisi hötkyilemään niiden kesärenkaiden kanssa. Itse vaihdan ne vasta pääsiäisen jälkeen, Huutonen sanoo.
 Kesänopeudet ja kesärenkaat saattavat olla ensi viikolla huono yhdistelmä. Heidi-Maria Harju / Yle
 Kevät pysähtyy
 Sateet kuivuvat keskiviikon jälkeen, mutta kolea sää jatkuu.
 – Kevät ei näytä etenevän ensi viikolla vaikka sää poutaantuu, Matti Huutonen sanoo.
 – Torstain ja perjantain aikana ei näy juuri sateita, mutta öisin on laajasti pakkasta myös Etelä-Suomessa ja päivälämpötilat nousevat vain niukasti plussan puolelle.

Tiistaina voi tulla jopa 30 senttiä lunta – Meteorologi: “Ennuste on epävarma, mutta en lähtisi hötkyilemään kesärenkaiden kanssa"


Summary: Osa erikoissyyttäjä Robert Muellerin tutkijoista arvioi, että raportin tiedot olivat raskauttavampia kuin mitä Barr on antanut ymmärtää, kertoo New York Times.

Yhdysvaltain oikeusministeri  William Barr  puolustaa tapaansa käsitellä erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  laatimaa raporttia tutkinnasta, joka selvitti presidentti  Donald Trumpin  kampanjakoneiston Venäjä-kytköksiä.
 Maaliskuussa valmistunut raportti keskittyi Trumpin presidentinvaalikampanjaan ja siihen, oliko presidentti yrittänyt estää oikeuden toteutumista ja tutkintaa.
 Barr piti lausunnossaan kiinni aiemmasta näkemyksestään, jonka mukaan raportti sisältää salassapidettävää tietoa. Siksi sitä ei hänen mielestään ole syytä julkaista sellaisenaan suurelle yleisölle.
 Kongressin demokraatit vaativat saada koko raportin ja siihen liittyvän aineiston nähtäväkseen.  Barr on aiemmin ilmoittanut julkaisevansa  raportin muokattuna huhtikuun puolivälissä, mutta se ei riitä demokraateille.
 Demokraatit aikovat saada raportin haltuunsa  kokonaisuudessaan tarvittaessa oikeusteitse.
 Mielenosoituksia raportin julkistamiseksi
 Eri puolilla Yhdysvaltoja järjestettiin perjantain vastaisena yönä Suomen-aikaa mielenosoituksia koko raportin julkistamiseksi. Mielenosoituksia on tarkoitus jatkaa lähipäivinä.
 Yhdysvaltain oikeusministeri William Barr. Erik S. Lesser / EPA
 Barr antoi lausuntonsa sen jälkeen kun hänen toimiensa arvostelu kiihtyi Yhdysvalloissa. Kiistan keskiössä on Barrin laatima ja julkisuuteen toimittama nelisivuinen tiivistelmä raportista. Tiivistelmää on arvosteltu raportin päätelmien kaunistelusta ja siistimisestä presidentti Trumpin hyväksi.
 Osa Muellerin tiimin tutkijoista on kertonut Barrin kuvanneen raportin päätelmiä tiivistelmäkirjeessään puutteellisesti,  kertoo yhdysvaltalaislehti New York Times . Tutkijoiden mukaan raportin Trumpia koskevat päätelmät ovat raskaampia kuin mitä Barr on antanut ymmärtää.
 Barrin on arvioitu kaunistelleen etenkin kohtia, joissa arvioitiin, estikö Trump oikeuden toteutumista ja tutkintaa. Barr on sittemmin todennut, että hän ei tarkoittanutkaan lyhyttä tiivistelmäänsä kattavaksi selonteoksi raportin löydöksistä.
 Barr antoi tiivistelmänsä toissa viikolla kaksi päivää sen jälkeen kun hän sai loppuraportin Muelleriltä. Alkuperäinen raportti oli 400 sivua pitkä, ja julkisuudessa on epäilty, että oikeusministeri olisi jättänyt tiivistelmässään kertomatta keskeisiä tutkinnan löydöksiä.
 Tiivistelmän mukaan Venäjä pyrki vaikuttamaan Yhdysvaltain vaaleihin, mutta tutkinta ei löytänyt pitävää näyttöä siitä, että Trump ja hänen kampanjatiiminsä olisivat tietoisesti vehkeilleet venäläisten kanssa.
 Barrin mukaan Trump ei myöskään syyllistynyt oikeuden estämiseen eikä ollut riittävästi todisteita, jotta Trumpia vastaan voitaisiin nostaa syyte.
 Lue myös:
 Yhdysvaltain oikeusministeri Barr julkaisee toimitetun version Muellerin raportista huhtikuussa
 Trump riemuitsi Mueller-tutkinnasta mutta ei päässyt siitä täysin kuiville – lisäselvityksiä yhä luvassa
 Toimittajalta: Muellerin Venäjä-tutkinnan johtopäätöksistä tuli hyvä päivä Trumpille – ja Yhdysvalloille

Kiista Venäjä-raportista jatkuu Yhdysvalloissa – Oikeusministeri puolusteli salassapitoa


Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Ympäristöministeriö on päättänyt palauttaa Malmin lentoaseman rakennussuojelua koskevan päätöksen takaisin käsiteltäväksi Uudenmaan ely-keskukseen.
 Ympäristöministeriön  tiedotteessa  todetaan, että päätös palautettiin takaisin käsiteltäväksi, koska ely-keskuksen päätöksestä ei käy ilmi, miten ely-keskus on soveltanut päätöksessään lakia rakennusperinnön suojelemisesta.
 Malmin lentoaseman ystävät ry esitti, että Malmin lentoasema rakennuksineen ja kiitorata-alueineen suojeltaisiin lailla rakennusperinnön suojelemisesta. Yhdistys perusteli suojeluesitystä sillä, että Malmin lentoasema on yhdistyksen mukaan todettu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
 Uudenmaan ely-keskus hylkäsi suojeluesityksen viime vuoden kesäkuussa.
 Ympäristöministeriö palautti ely-keskuksen päätöksen takaisin käsiteltäväksi, koska ministeriö katsoo, että valtakunnallisesti merkittävää kohdetta voidaan suojella asemakaavalla tai lailla rakennusperinnön suojelemisesta. Ministeriön mukaan ely-keskus ei perustellut päätöstään molempien mahdollisuuksien kannalta eikä esittänyt arviota tiedossaan olleiden kaavoitusratkaisujen valossa.
 Ympäristöministeriö sai ely-keskuksen päätöksestä valitukset suojeluesityksen tekijältä ja yksityishenkilöltä. Suojeluesityksen tekijän valitus tutkittiin, yksityishenkilöllä ei ollut valitusoikeutta.
 Helsingin kaupunki on suunnitellut Malmin lentokentän alueelle 25 000 asukkaan uutta kaupunginosaa. Jos rakennussuunnitelmat toteutuvat tässä laajuudessa, ilmailutoimintaa ei voida kentällä jatkaa.
 Automaattisesti ympäristöministeriön päätös ei tarkoita koko Malmin lentokentän kohtalon uudelleenarviointia, vaan tämä jää ely-keskuksen harkintaan, kerrotaan ministeriöstä.
 Uutista täydennetään.
 Aiheesta aiemmin:
 Malmin lentokentän säilyttämistä vaativa kansalaisaloite tyrmättiin valiokunnassa
 Museovirasto haluaa ilmailun jatkuvan Malmilla – Ely-keskus päättää kuitenkin itsenäisesti
 Helsinki-Malmin lentokentältä aloitetaan säännöllinen helikopteriliikenne Nord Stream 2 -kaasuputken rakennustyömaalle
 Malmin lentokenttäaktiivi: Pyyhettä ei ole heitetty kehään – kentällä tarvetta tulevaisuudessa

Yllättävä ratkaisu: Malmin lentokentän suojelu uuteen käsittelyyn – ministeriö haluaa tarkennuksia


Summary: Rocktähden kuolema järkytti faneja ympäri maailmaa 25 vuotta sitten.

– Hän oli erittäin kurinalainen ja keskittyi siihen, mitä hän halusi saada aikaan. Hän vaati kuukausien harjoituksia ennen kuin he menivät studioon tekemään levyä. Hän oli hämmästyttävän ahkera.
 Näin Nirvanan manageri  Danny Goldberg  kuvailee yhtyeen edesmennyttä laulaja ja kitaristi  Kurt Cobainia   The Washington Post  -lehden haastattelussa.
 Cobainin kuolemasta tulee tänään kuluneeksi tasan 25 vuotta.
 Goldberg on julkaissut kirjan Cobainin kuoleman vuosipäivän alla.  Serving The Servant: Remembering Kurt Cobain  -kirjaan Goldberg on koonnut omia muistojaan sekä haastatellut muun muassa Cobainin leskeä  Courtney Lovea  ja Nirvanan basisti  Krist Novoselicia .
 Kurt Cobain ja Courteny Love vuonna 1993 AOP
 The Washington Postissa Goldberg kertoo kuinka nopeasti bändi nousi suureen suosioon.
 – Bändin ollessa kiertueilla, he joutuivat nukkumaan ihmisten lattioilla, koska heillä ei ollut varaa hotellihuoneisiin. Nirvana oli nuori punkbändi, joka uskoi omaan tekemiseensä ja alakulttuuri kunnioitti heitä. Heidän musiikkinsa soi kuukauden MTV:ssä ja teki heistä tunnetun miljoonille ihmisille. Siitä tuli maailmanlaajuinen ilmiö uskomattoman nopeasti.
 Nirvana (Kurt Cobain ylhäällä oikealla) vuonna 1993.  AOP
 Kuolema järkytti koko maailmaa
 Grunge rockia soittanut Nirvana vaikutti voimakkaasti 1990-luvun populaarimusiikkin. Vuonna 1991 julkaistua ja yhdysvaltalaisyhtyeen äkilliseen suosioon nostanutta  Nevermind -albumia on myyty 30 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti. Sen tunnetuin kappale on  Smells Like Teen Spirit .
 Yhtyeen maine ja median Cobainille asettama status sukupolvensa äänenä aiheuttivat hänelle suuria paineita. Ennen kuolemaansa Cobain käytti huumeita ja kärsi masennuksesta.
 Cobain teki itsemurhan kotonaan 5. huhtikuuta 1994 vain 27-vuotiaana. Kuolema oli suuri järkytys hänen faneilleen.
 South China Morning Post  -lehden haastattelussa Goldberg kertoo kuoleman olleen musertava.
 – Pitkän aikaa se oli liian kivuliasta minulle. Ikävöin häntä, rakastan häntä edelleen. Toivoisin hänen elävän edelleen, mutta olen iloinen, että sain ylipäätään tuntea hänet.
 Kirjallaan Goldberg haluaa muistuttaa ihmisiä siitä, millainen ihminen Kurt Cobain oli. Goldberg toivoisi ihmisten muistavan Cobainin hänen elämästään ja musiikistaan eikä pelkästään hänen kuolemastaan.
 Goldberg muistuttaa, miten Cobain puolusti muun muassa naisten ja homojen oikeuksia.
 – Toivon voivani kirjallani valaista hänestä sellaisia puolia, jotka ovat jääneet pimentoon. Jotta ihmiset näkisivät mielessään hänen hymynsä, kuten minä näen sen, Goldberg sanoo Washington Postille.
 Kurt Cobain AP Graphics Bank
 Katso myös:
 YleX videot: Kurt Cobainin palvonta pelottaa (14 min)
 Kioski: Kurt Cobain - TLDRDEEP (8 min)

"Kurt Cobain oli erittäin kurinalainen, ennen studiota piti harjoitella kuukausia" – Manageri muistelee 25 vuotta sitten kuollutta rocktähteä


Summary: Kaksi naista kertoi juottaneensa lapsilleen hopeavettä.

Syyttäjä ei nosta syytteitä niitä kahta naista vastaan, joita haastateltiin vuoden 2017 lopulla MOT-ohjelmassa ja jotka kertoivat, kuinka he ovat antaneet lapsilleen juotavaksi hopeavettä.
 Äitejä epäiltiin pahoinpitelystä. Syyttäjä on päättänyt jättää syytteet nostamatta, koska ei ole selvitystä siitä, että lasten terveyttä olisi vahingoitettu tai vaarannettu.
 Hopeaveden myyminen sisäisesti nautittavaksi on kielletty EU:ssa. Viranomaiset ovat muun muassa puuttuneet mainostamiseen, jossa suositellaan hopeaveden käyttöä sisäisesti.
 Kerromme kohta lisää.

Syyttäjä ei nosta syytteitä hopeavesijutussa


Summary: Ensimmäisen kierroksen voittanut tv-koomikko vaati istuvalta presidentiltä huume- ja alkoholitestiä ehtona vaaliväittelylle.

Ukrainan presidentin kyynärtaipeeseen työnnetään neula suorassa lähetyksessä. Pian toimenpide toistetaan toiseen käsivarteen.
 Petro Poroshenko  on suostunut verikokeeseen haastajansa vaatimuksesta. Tv-kasvo  Volodymyr Zelenskyi  on asettanut huume- ja alkoholitestin ehdoksi osallistumiselleen julkiseen vaaliväittelyyn.
 Verikoe tehtiin Poroshenkolle Ukrainan olympiastadionilla perjantaina, paikassa, jossa Zelenskyi on halunnut järjestää vaaliväittelyn.
 Myös haastaja antoi verikokeen
 Zelenskyi kävi itse perjantaiaamuna huumetestissä yksityisellä terveysasemalla, vaikka Poroshenko kutsui myös Zelenskyin tekemään testin olympiastadionilla.
 – Siellä ei ole laboratoriota. Kukaan ei tiedä, että siellä olisi lääketieteellinen testilaboratorio. Siksi kutsu on outo, Zelenskyi vastasi kutsuun.
 Kolme ehtoa
 Zelenskyi asetti julkiselle vaaliväittelylle kolme ehtoa: Ensinnäkin, väittely käytäisiin olympiastadionilla. Toiseksi, se televisioitaisiin suorana lähetyksenä "kaikilla tv-asemilla". Kolmas ehto oli, että molemmille ehdokkaille tehtäisiin huume- ja alkoholitesti.
 Brittilehti The Guardianin mukaan aluksi oli epävarmuutta siitä, oliko Zelenskyin esittämä kutsu verikokeeseen vitsi. Poroshenko torjui tuoreeltaan ehdotuksen, mutta lopulta suostui siihen.
 "Ole mies"
 Zelenskyi on väistellyt julkisia esiintymisiä, ja ehdokkaat ovat viestineet toisilleen lähinnä videoiden välityksellä. Poroshenko vetosi vastaehdokkaaseensa, ettei tämä asettaisi lisää ehtoja väittelylle.
 – Ole mies. Osallistu väittelyyn. Jos kerran stadion on se paikka, tehdään se sitten stadionilla, Poroshenko vastasi videolla Zelenskyille.
 Poroshenko sanoi olevansa tyytyväinen siihen, että Zelenskyi vihdoin suostuisi julkiseen vaaliväittelyyn.
 –Se on täysin välttämätöntä, koska vaalit eivät ole show eikä performanssi, Poroshenko sanoi ukrainalaisen uutistoimisto Unianin mukaan.
 Zelenskyi voitti selvin luvuin ensimmäisen erän
 Zelenskyi sai presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella noin 30 prosenttia äänistä, kun Poroshenko joutui tyytymään noin 16 prosentin ääniosuuteen.
 Vaalien toinen kierros käydään sunnuntaina 21. huhtikuuta.
 Lue lisää:
 Tv-koomikko Zelenskyi johtopaikalla Ukrainan presidentinvaaleissa – yli puolet äänistä laskettu
 Tv-koomikko, suklaakuningas vai kaasuprinsessa: Ukraina äänestää sunnuntaina maalle uuden presidentin, ja kisaa johtaa tv:stä tuttu yllättäjä

Ukrainan presidenttikisa ottaa erikoisia kierroksia: Zelenskyi vaati Poroshenkolta huumetestiä, Poroshenko ojensi kätensä


Summary: Kotisirkat tulevat suomalaisilta tuottajilta. Mielenkiinto sirkkatuotteisiin on vähentynyt alkuhuuman jälkeen.

S-ryhmän Prismoihin ja Food Market Herkku -myymälöihin tulee ensi viikon alussa myyntiin uusi hyönteisruokatuote, paahdetut valkosipulisirkat.
 – GRiiDY-tuotenimellä kulkevat sirkat ovat tässä mittakaavassa Suomen ensimmäinen pelkästään kokonaisia hyönteisiä sellaisenaan sisältävä tuotelanseeraus, kerrotaan Finsect oy:n tiedotteessa.
 Yrityksen mukaan tulevalla lanseerauksella on suuri vaikutus suomalaisille pientilallisille, jotka kasvattavat GRiiDY:lle hyönteisiä sopimustuottajamallilla. S-ryhmästä vahvistetaan tuotteen saapuminen valikoimiin.
 Kiinnostus väheni alkuhuuman jälkeen
 Sirkkaleipä ja muut sirkkatuotteet keräsivät markkinoille tullessaan suuresti median ja yleisön kiinnostusta. Hyönteisten kasvattaminen ja myyminen elintarvikkeena sallittiin Suomessa syksyllä 2017.
 Alkuihmetyksen jälkeen mielenkiinto on kuitenkin vähentynyt. Fazerin Sirkkaleivän valmistus lopetettiin lokakuussa. Tilalle Fazer lanseerasi Sirkkasämpylän.
 STT  uutisoi joulukuussa , että uteliaisuuden hiipuessa sirkkatuotteiden valikoimaa on supistettu selvästi S- ja K-ryhmien kaupoissa.
 Helsinkiläisen ravintola Ultiman sirkkaruoka-annos. Kuvituskuva.  Ronnie Holmberg / Yle
 Molemmista kauppaketjuista kerrottiin tuolloin, että sirkkaleivät ja sirkkaproteiinipatukat ovat olleet myyvimpiä tuotteita, S-ryhmässä lisäksi suklaasirkat.
 Tammikuussa uutisoitiin , että Euroopan suurimmaksi aikonut hyönteistehdas lopetti toimintansa Ruotsinpyhtäällä Loviisassa. Hyönteismarkkinat eivät kasvaneet niin nopeasti, mitä yrittäjä odotti.
 Valmistaja: Mahdollisuus syventyä hyönteisruokaan
 Finsectin mukaan nyt kauppoihin tulevat paahdetut valkosipulisirkat antavat kuluttajalle mahdollisuuden tutustua ja syventyä suomalaiseen hyönteisruokaan ilman, että sirkkoja on tuotteesta millään tavoin piilotettu. Suomessa myydyissä sirkkatuotteissa sirkat ovat yleensä esimerkiksi jauheena tuotteen joukossa.
 – Valkosipulissa paahdetut sirkat sopivat erinomaisesti salaattien ja keittojen päälle ripoteltuna tai sellaisenaan naposteluun ja kaverin yllättämiseksi, Finsectin tiedotteessa kuvaillaan.
 Kotisirkat tulevat Suomen suurimman ruokahyönteisten tuottajaryhmän 26 eri sirkkafarmilta ympäri Suomen.
 Finsect kertoo, että kevään aikana tuotetta tulee saataville myös noin kahdessakymmenessä K-Citymarket ja K-Supermarket -kokoluokan liikkeessä ympäri Suomen.
 Aiempia uutisia hyönteisruuista:
 Euroopan suurimmaksi aikonut hyönteistehdas lopettaa toimintansa Suomessa: "Ei ole kannattavaa"
 Hyönteisruoka ilmestyi kauppoihin mutta suomalaiset pärjäisivät toistaiseksi ilmankin, sanoo biologi – "Hyönteiset ovat herkkua, kun ne on survottu chili-suklaakastikkeeseen"
 Jauhomato syö muovia ja kärpäsentoukka ahmii lääkeaineita – suomalaisessa hyönteislaboratoriossa etsitään vastauksia polttaviin ympäristökysymyksiin
 Sirkkafarmin perustaminen houkuttelee, koska sen saa pystyyn parilla tonnilla ja asukkien ruuaksi kelpaa tuorekurkku

Maistuisiko valkosipulisirkka? Ne tulevat kauppoihin ensi viikolla, sirkkabuumi näyttää kuitenkin hyytymisen merkkejä


Summary: Pöysti tunnetaan useista elokuvarooleistaan muun muassa Ollina Suomisen perhe -elokuvissa.

Näyttelijä, professori  Lasse Pöysti  on kuollut. Hän kuoli viime yönä 92-vuotiaana, tiedottavat hänen omaisensa. Perhe ei halua antaa muita lausuntoja.
 Pöysti teki yli 70 vuotta kestäneen uran teatterissa, elokuvissa ja televisiossa. Hän lopetti näyttelemisen 85-vuotiaana Helsingin kaupunginteatterin Metsä-näytelmän jälkeen.
 Parhaiten Pöysti muistetaan Suomisen Ollin hahmostaan, josta hänen uransa lähti liikkeelle. Pöystistä tuli Suomisen Ollin hahmon myötä niin ikoninen, että Lassen ja Ollin raja hämärtyi. Sotavuosina tehtiin kaikkiaan viisi Suomisen perhe -elokuvaa.
 Näyttelijä Lasse Pöysti Ylen studiossa vuonna 1970. Antero Tenhunen / Yle
 Suomisen Ollin jälkeen
 Sen jälkeen hän esiintyi kymmenissä elokuvissa, sai lukuisia Jussi-patsaita, johti merkittäviä teattereita, kuten Tukholman Dramatenia, ja kirjoitti muistelmat.
 Hän myös ohjasi kahdeksan elokuvaa, mutta itse hän sanoi näyttelemisen olleen hänen kutsumusammattinsa.
 – Minulle oli lapsesta asti selvää, että haluan ensisijaisesti näyttelijäksi. Ammattiini en ole hetkeksikään väsynyt, Pöysti sanoi STT:n haastattelussa.
 – Huomasin, että olin huono ohjaaja. Pyrin saamaan näyttelijät tekemään roolit sillä lailla kuin minä ne tekisin, ja se on väärin.
 Pöysti nimesi tärkeimmiksi töikseen teatterissa  Ralf Långbackan  vuonna 1987 ohjaaman Galilein elämän ja televisiossa  Matti Ijäksen  ohjaaman Pala valkoista marmoria -elokuvan.
 Moni muistaa Lasse Pöystin myös legendaarisena Pikku Kakkosen iltasatujen lukijana.
 Loppuun asti ystävät
 Pöysti oli syntynyt Sortavalassa 24. tammikuuta 1927. Perhe muutti Helsinkiin talvisodan jälkeen. Ura urkeni nopeasti Suomisen Olli -elokuvien siivittämänä. Jo 15-vuotiaana Pöysti näytteli Svenska Teaternissa näytelmässä Nog lever farfar. Poika osasi ruotsia, sillä äiti oli suomenruotsalainen.
 Rakkaus suomenruotsalaisiin säilyi aina näyttelijän sydämessä, ja ranskalaisista hän löysi samaa henkevyyttä. Pöystillä oli asunto myös Pariisissa.
 Pöystin yli kolmekymmentä vuotta kestänyt liitto näyttelijä  Birgitta Ulfssonin  kanssa päättyi eroon 1984, mutta pari pysyi hyvinä ystävinä loppuun asti. Ulfsson kuoli lokakuussa 2017.
 Lue lisää
 Elävä arkisto: Lasse Pöysti kertoi Iltasadut eläviksi

Näyttelijä Lasse Pöysti on kuollut


Summary: Eksoottiset hyötykasvit villitsevät nuoria aikuisia.

Hillevi Joutjärvi  painaa multaan kuopan, peittelee mustan siemenen maakerroksen alle ja kaataa vettä päälle.
 Jos kaikki menee hyvin, syksyyn mennessä pieni siemen on muuttunut pesusieneksi – tai useammaksi.
 – Pesusienikurkun annetaan kasvaa isoksi. Sitten se kuivataan ja paloitellaan. Siitä tulee ihan oikea pesusieni, jota voi käyttää peseytymiseen, Joutjärvi hymyilee.
 Kukat vaihtuivat hyötykasveihin
 Hillevi Joutjärvi innostui kasveista jo lapsena, kun naapuri toi päivänsini-köynnöksen kasvamaan hänen ikkunansa ympärille.
 – Näin kesän aikana, miten köynnös kasvoi ja siihen tuli nuput, jotka aukesivat valtaviksi kukiksi. Siitä lähti rakkauteni kukkiin ja kasvattamiseen.
 Parikymppisenä kukkaharrastus alkoi paisua. Joutjärvi innostui ensin sinisistä, sitten vaaleanpunaisista, violeteista, tummanpunaisista, valkoisista, keltaisista ja oransseista kukista. Värikkäät perennapenkit kukoistivat omakotitalon pihassa.
 Yksi paprikanraakileista on ehtinyt jo isoksi.  Juulia Tillaeus / Yle
 Sitten eteen tuli muutto. Joutjärvi ajatteli, ettei vanhaan pihaan enää kannattanut istuttaa uusia kukkia. Silloin kuvaan astuivat hyötykasvit.
 – Sain puolisoltani pienen kasvihuoneen äitienpäivälahjaksi. Ostin sinne muutaman tomaatintaimen, melonintaimen ja kurkkuja. Sen kesän aikana innostuin ihan hirveästi siitä, että sain hakea itsekasvatettua ruokaa perheelle.
 Nälkä kasvaa syödessä
 Nyt Joutjärven ikkunoiden ääressä kasvaa 80 erilaista tomaattilajiketta. Paprikarivistöstäkin erottuu jo yksi iso raakile.
 – Puutarhahulluus lähti ihan käsistä, kun pari vuotta sitten muutimme maalle. Olen ihminen joka tykkää kokeilla kaikkea uutta. Puutarha luo loputtomat mahdollisuudet siihen.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Pesusienikurkku on yksi Joutjärven tämän vuoden kokeiluista. Ainoa eksoottinen kasvi se ei ole. Kiwano-hedelmien taimet ovat kasvaneet jo parikymmensenttisiksi. Pihavarastossa persikkapuu loistaa vaaleanpunaisen kukkahunnun alla, ja aprikoosi kehittelee hedelmää. Sokeri- ja vesimelonien siemenet ovat juuri päässeet multiin, ja maissi odottaa kylvöä.
 – Erikoiskasveissa viehättää se, että aina pitää opetella jotain uutta, eikä pääse sammaloitumaan sen oman harrastuksen kanssa. Jos ei onnistu ensimmäisellä kerralla, niin otetaan opiksi ja seuraavana vuonna yritetään uudestaan. Se tunne on ihan paras, kun on monta kesää yrittänyt kasvattaa jotakin kasvia, ja lopulta se onnistuu.
 Kiwanon kasvatus on Hillevi Joutjärvelle uutta. Juulia Tillaeus / Yle
 Hillevi Joutjärvi ei ole ainoa nuori aikuinen, jonka kasvit ovat imaisseet maailmaansa.
 Chili maistuu miehille
 Puutarhaliiton mukaan pari-kolmekymppiset ovat viime vuosina innostuneet hyötykasveista – ja erityisesti erikoisista sellaisista.
 – Innostus liittyy osittain ruokaharrastukseen ja lähiruoan suosioon. Moni tykkää tehdä ruokaa hyvistä raaka-aineista. Ilmiön vanavedessä on tullut se, että osa tuotteista halutaan viljellä itse, kertoo Puutarhaliiton toimitusjohtaja  Timo Taulavuori .
 Kun Joutjärvi parikymppisenä innostui puutarhaharrastuksesta, lähipiiristä ei löytynyt muita harrastajia. Nyt tilanne on toinen.
 – Nykyään kasveja on hyvin saatavilla, ja ihmiset innostuvat niistä. Kasvattamisella ei ole enää sellaista mummokaikua.
 Puutarhaharrastus on opettanut Hillevi Joutjärvelle kärsivällisyyttä. Juulia Tillaeus / Yle
 Hillevi Joutjärvi uskoo, että myös sosiaalisella medialla on ollut oma merkityksensä suosion kasvussa.
 – Siellä jaetaan paljon kuvia kasveista ja onnistumisista. Uskon, että myös kasvien värikkyys vaikuttaa kiinnostukseen. Enää ei ole pelkästään perinteistä oranssia porkkanaa ja keltaista perunaa, joita voi kasvattaa.
 Puutarhaliiton teettämien tutkimusten perusteella innostus on kasvanut erityisesti nuorten miesten keskuudessa. Timo Taulavuoren mukaan chili on pitänyt pintansa miesten suosikkina.
 – Jossain vaiheessa ajateltiin, ettei nörttimiessukupolvi jaksa kiinnostua viljelyasioista ollenkaan, mutta siellä kiinnostus on lähtenyt ihan uuteen spurttiin.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Taulavuoren mukaan etenkin maissi on tällä hetkellä erikoiskasvien viljelijöiden suosiossa.
 – Myös tomaatit jaksavat edelleen innostaa. Hedelmäpuita ostetaan enemmän ja enemmän. Myös yrtit kiinnostavat, ja pieni piiri kasvattaa syötäviä kukkia.
 Persikat omasta puusta
 Hillevi Joutjärvi ottaa pienen siveltimen käteensä, ja kyykistyy persikkapuun viereen. Vaaleanpunaiset kukat ovat sävy sävyyn naisen hiusten kanssa.
 – Olen pölytellyt persikka- ja aprikoosipuita kovasti. Toivoisin, että saisin nähdä ja kokea hedelmien kasvamisen ja maistamisen. Vielä ei tiedä, onko pölytys onnistunut vai ei.
 Hillevi Joutjärvi hankki ensimmäisen persikkapuunsa pari vuotta sitten. Se kukkii nyt ensimmäistä kertaa.  Juulia Tillaeus / Yle
 Joutjärven mukaan erikoislajikkeet on joskus vaikea saada onnistumaan, koska niiden kasvattamisesta ei löydy kovinkaan paljon tietoa.
 Vinkkejä saa kuitenkin muilta harrastajilta. Joutjärvi kirjoittaa  puutarha-aiheista blogia , jossa hän jakaa kokemuksiaan toisten puutarhaihmisten kanssa.
 – Kaikkia virheitä ei tarvitse tehdä itse, kun saa tietoa muilta.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Vaikka kaikkien kokeiluiden onnistuminen ei varmaa olekaan, Joutjärvelle jo tutut lajit tuottavat vuosittain valtavasti satoa. Suurin osa siitä päätyy perheen pöytään tuoreena, mutta nainen valmistaa myös hilloja, soseita, keittoja ja suolakurkkuja.
 – Tärkeintä minulle on se, että saan opetettua lapsilleni, että ruokaa voi kasvattaa itse. Ja että tiedän tasan tarkkaan, mitä lapset syövät ja mitä itse syön.

Se lähti viattomasti kukista, sitten tulivat melonit – nyt kasvikoukkuun jäänyt 33-vuotias Hillevi Joutjärvi viljelee kotonaan pesusieniä ja pihalla kasvaa persikkapuu


Summary: Kipinä-konferenssin puhujia ovat myös Göran Persson, Ian Rush, Signmark ja Rajul Vasa.

Musiikkilegendojen marssi Kokkolan bisnestapahtuman vetonauloiksi jatkuu. 5.9. järjestettävän Kipinä-konferenssin pääpuhujaksi tulee Black Sabbathin kitaristi Tony Iommi.
 – Mahtavaa, että hän suostui tulemaan, se on lottovoitto, iloitsee Kipinä Eventin toimitusjohtaja Erica Roiko.
 Viime vuonna  tapahtuman tähti oli Iron Maidenin Bruce Dickinson . Myös ensi vuodeksi haussa on samantyyppinen tähti.
 Kipinän tavoitteena onkin Roikon mukaan olla rockhenkisin bisneskonferenssi Suomessa ja päästä merkittävyydessä jossain vaiheessa Slushin ja Nordic Business Forumin rinnalle.
 Budjetti on viime vuoteen verrattuna moninkertainen: nyt puhutaan jo kuusinumeroisesta summasta. Yhteistyökumppaneita tarvitaankin aiempaa enemmän, ja myös lipunmyynnistä toivotaan tuloja. Päivän konferenssin tavoitteena on 2500 hengen yleisö.
 Tapahtuman teema on ilmastonmuutos. Yrittäjyyden ympäristöystävälliset vaihtoehdot ovatkin esillä monessa puheenvuorossa. Kipinässä Clewatin toimitusjohtaja Janne Saarikko esittelee  kokkolalaiskeksintöä, jolla puhdistetaan meriä muoviroskasta .
 Tohtori Rajul Vasa taas esittelee luomaansa  Vasa Conceptia , jolla etsitään uusia keinoja aivovamma- ja aivohalvauspotilaiden kuntoutukseen. Konseptin tunnetuin suomalainen käyttäjä on lasketteluonnettomuudessa vammautunut freestyle-laskija Pekka Hyysalo.
 Muita puhujia ovat Liverpool-legenda Ian Rush, Ruotsin entinen pääministeri Göran Persson, Sävelkellon keksijä  Perttu Pölönen , Keliberin toimitusjohtaja Pertti Lamberg, Madventuresin Riku ja Tunna ja kuuro räppäri Signmark.
 Pieni keskipohjalaiskaupunki kelpasi Iron Maidenin keulakuvalle Bruce Dickinsonille – Kokkolalaisyritys: "Aika ennenkuulumatonta"
 Iron Maidenin Bruce Dickinson saapuu Kokkolaan syyskuussa – "Lähti lapasesta"

Black Sabbathin Tony Iommi tämän vuoden pääpuhuja – Kokkola haluaa isännöidä maan rockhenkisintä bisneskonferenssia


Summary: Irlantilais-suomalainen kauhuelokuva The Hole in the Ground nähdään Suomessa Night Vision -elokuvafestivaalilla Helsingissä. Elokuva on saanut kiittävät arviot The Guardianin elokuvakriitikolta.

The Hole in the Ground  -kauhuelokuvassa nuori äiti alkaa epäillä, että hänen poikansa ei ole hänen oikea lapsensa. Englanninkielisen elokuvan pelottavimpiin kohtauksiin lukeutuu  Kati Outisen  näyttelemän hahmon hyökkäys perheen autoon. Irlannissa kuvatussa kauhuelokuvassa on Outisen lisäksi taustajoukoissa useita suomalaisia.
 Osatuottaja  Ulla Simonen  kuvaa elokuvaa kansanperinnetarinan uudelleentulkinnaksi. Vaihdokastarina on tuttu niin Suomessa kuin Irlannissakin.
 – Kävi ilmi, että Irlannissa on samanlaisia kertomuksia kuin meilläkin. Joku vie lapsen ja vaihtaa hänet. Toki tarussa on juuret synnytyksen jälkeisessä masennuksesta, mutta meidän elokuvamme ei nyt kerro siitä, sanoo Simonen.
 Outinen pelottelee katsojia
 Simonen työskenteli elokuvan ohjaajan  Lee Croninin  kanssa lyhytelokuvassa, joten kaksikko jatkoi yhteistyötä ohjaajan ensimmäisessä pitkässä elokuvassa. Samalla mukaan tuli muita suomalaisia. Cronin ei ollut aluksi uskoa, että saisi  Aki Kaurismäen  luottonäyttelijän Outisen elokuvaansa.
 Outisen sivuosan hahmo on riivatunnäköinen nainen, jota muut pitävät mielenvikaisena. Paljon jää kuitenkin katsojan pääteltäväksi.
 Puvustaja  Saija Siekkinen  puki Outisen likaiseen yöpaitaan.
 – Puvustus on aika rouheaa, realistista ja maanläheistä. Kati Outinen nähdään likaisessa yöpuvussa. Hahmo on pitänyt sitä jo ikuisuuden. Hän ei enää välitä muiden mielipiteistä.
 Kati Outisen hahmo pelottelee The Hole in the Ground -elokuvassa. Martin Maguire / Night Visions
 Kiittävä arvio kiihdyttää elokuvan myyntiä
 Elokuvaa on kiitelty erityisesti arvostetun The Guardian -lehden  elokuva-arviossa . Neljän tähden arvio on merkittävä etenkin  The Hole in the Ground  -elokuvan levitykselle. Elokuvaa on levitetty maaliskuun alusta Britanniassa, Irlannissa ja Yhdysvalloissa.
 – Arvio merkitsee paljon. Koko ajan tulee lisää maita, joihin elokuva päästään levittämään. Arvostelu lisäsi teattereita englanninkielisillä alueilla ja pidensi aikaa, jonka elokuva pysyy teattereissa.
 Elokuvan budjetti oli alussa 2,3 miljoonaa euroa, mutta kasvoi lopulta 3 miljoonaan. Erityisesti tässä irlantilainen elokuvantekotapa poikkesi suomalaisesta tavasta. Simosen mukaan on harvinaista, että Suomessa elokuvan loppuvaiheeseen saadaan lisää rahaa. Elokuvaan kuvattiin myös lisämateriaalia, kun Yhdysvalloista saatiin merkittävä levittäjä mukaan.
 Elokuvassa nuori äiti alkaa pelätä poikaansa. Martin Maguire / Night Visions
 Suomalaistiimi pisti merkille myös sijaisnäyttelijän ahkeran käytön.
 – Lapsinäyttelijällä oli koko ajan sijaisnäyttelijä. Hän sijaisti näyttelijää ne ajat, kun kuvausta järjesteltiin. Näyttelijä tuli aina paikalle vasta kuvatessa, sanoo Siekkinen.
 Night Visions -elokuvafestivaali järjestetään Helsingissä 10.-14.4.2019.

The Guardian -lehden arvio ylistää Kati Outisen tähdittämää kansainvälistä kauhuelokuvaa – Outinen riivaa likaisessa yöpaidassa


Summary: Avaruuden kestävän käytön tutkijat selvittävät, miten satelliitit pysyisivät hengissä nykyistä pitempään ja miten ne kuoltuaan tuotaisiin pois aiheuttamasta vaaraa.

Poissa silmistä, poissa mielestä.
 Sillä ajatuksella ihmiskunta on viime vuosikymmeninä onnistunut saastuttamaan meren muovilla ja ilmakehän kasvihuonekaasuilla – ja planeettamme ympäristön avaruusromulla.
 Avaruuteen on lauottu maapallolta tavaraa kuuden vuosikymmenen ajan. Planeettamme ympärillä viuhtoo vinhaa vauhtia jo aikamoinen kaatopaikka, ja lisää uhkaa tulla.
 Elämänmenomme perustuu yhä enemmän satelliitteihin, mutta kuinka kauan niitä mahtuu turvallisesti romun sekaan?
 Suurimpana romuna avaruudessa rapautuu yli kolme tuhatta toimintansa lopettanutta satelliittia. Viime viikolla Intia näytti sotilasmahtiaan  hajottamalla yhden omistaan ohjuksella .
 Ohjuksista ei ole ratkaisuksi, sillä rikki räsäytetyn satelliitin sirpaleet lähtevät omille teilleen aiheuttamaan lisää vaaraa. Intia vastasi arvostelijoilleen satelliitin olleen niin matalalla, että Maan vetovoima siivoaa romun pian ilmakehään, jossa se tuhoutuu.
 Selitys ei kelvannut esimerkiksi Yhdysvaltain avaruushallinnolla Nasalle, joka havaitsi, että romua sinkoutui sittenkin myös poispäin Maasta. Niissä korkeuksissa on muun muassa kansainvälinen avaruusasema ISS.
 Suomi panostaa romun ehkäisemiseen
 Kuolleiden satelliittien kalastamiseksi on kehitteillä keinoja verkosta harppuunaan, lassosta robottivarteen, mutta sitäkin tärkeämpää on estää uuden romun synty.
 Suomalaisten avaruustutkijoiden huippuyksikkö pyrkii siihen kahdella tavalla: satelliittien käyttöikää pidentämällä ja niiden hallitulla ohjaamisella ilmakehään, kun ikä on loppumassa.
 Ilman uutta ajattelua ja uusia keinoja maapallon kiertoradoista tulee ennen pitkää käyttökelvottomia. Sen estäminen on kestävän avaruustieteen ja -tekniikan huippuyksikön tärkein tavoite, sanoo yksikköä johtava Helsingin yliopiston avaruusfysiikan professori  Minna Palmroth .
 Suomen Akatemian rahoittaman huippuyksikön suunnittelemista kolmesta tutkimussatelliitista ensimmäinen, Foresail-1, on jo testattavana. Se pyritään saamaan laukaisuvalmiiksi tänä vuonna, ja matkalleen sen on määrä lähteä ensi vuonna.
 Viime vuonna aloittaneessa kahdeksanvuotisessa huippuyksikössä ovat Helsingin yliopiston lisäksi mukana Turun yliopisto, Aalto-yliopisto ja Ilmatieteen laitos.
 Tältä näyttävät tuhannet tonnit romua maapallon ympärillä.  Studio Roosegaarde / Esa
 Maapallon ympärillä kiertää jo yli viisi tuhatta tonnia romua. Toisiaan kolhiessaan kappaleet hajoavat ja romu leviää entistä laajemmalle.
 Euroopan avaruusjärjestön Esan mukaan halkaisijaltaan yli sentin mittaisia romunkappaleita on noin 900 000 ja yli kymmensenttisiä 34 000. Pienimmätkin mukaan luettuna päästään pian pariin sataan miljoonaan.
 Tilanne on juuri ja juuri hallinnassa, sanoo Minna Palmroth.
 Avaruuden kaatopaikka koostuu kuolleiden satelliittien lisäksi muun muassa kantorakettien osista ja paljosta muusta isosta ja pienestä, vaikkapa avaruusasemaa korjanneen astronautin kädestä avaruuskävelyllä kimmonneesta ruuvista.
 Jo millimetrin hitunen irronnutta maalipintaa on uhka kiitäessään avaruudessa yli seitsemän kilometrin sekuntivauhtia. Palmroth vertaa vaikutuksia nyrkinkokoisen kiven osumiseen auton tuulilasiin täydessä vauhdissa moottoritiellä.
 Huonoimmassa tapauksessa se riittää tappamaan isohkonkin satelliitin.
 Palmrothilla on toinenkin moottoritievertaus: kuollut satelliitti on kuin kuljettajaton rekka, jonka kaasu on hirttynyt kiinni. Niiden, joilla ohjaus yhä pelaa, ei auta kuin yrittää väistää.
 Kahden satelliitin törmäys on jo tapahtunut: epäkuntoinen venäläinen sotilassatelliitti ja yhdysvaltalainen kommunikaatiosatelliitti kolaroivat vuonna 2009.
 Säteily tappaa satelliitteja
 Avaruuden säteilyolosuhteet vaikuttavat keskeisesti romun syntyyn. Mitä korkeampi rata, sitä hankalampi säteily-ympäristö. Lähes valon nopeudella kulkevat varatut hiukkaset tappavat satelliitteja.
 Normaali neljän millimetrin alumiinikuori ei kykene estämään hiukkasia tunkeutumasta sisään satelliittiin ja vaurioittamasta komponentteja.
 Kuorta paksuntamallakaan ongelma ei ratkea kokonaan, sillä joitakin hiukkasia vastaan kuorella on käytännössä mahdoton suojautua, sanoo Turun yliopiston avaruusfysiikan professori  Rami Vainio .
 Komponenttien heiketessä niiden tehonkulutus kasvaa. Samaan aikaan aurinkopaneelien tehontuotto laskee. Jossakin vaiheessa sähköä ei enää ole tarpeeksi ja satelliitti kuolee, Vainio summaa vaikutukset.
 Yksittäiset säteilyhiukkaset aiheuttavat myös muun muassa muistivirheitä ja piirien ylikuumenemista, ja kun elektroneja tunkeutuu satelliitin eristekerroksiin, sieltä voi tulla sähköpurkauksia, jotka vikaannuttavat elektroniikkaa, Vainio kertoo.
 Kosminen säteily vie tehoa ja tuo muistivirheitä
 Yhdeksi esimerkiksi kosmisen säteilyn vaikutuksista Vainio ottaa sen, miten Euroopan ja Yhdysvaltain yhteisen suuren aurinkoluotaimen Sohon aurinkopaneelien tehontuotto on heikentynyt mission alusta eli vuodesta 1995 viime vuoden loppuun.
 Tehontuotto on laskenut koko ajan, ja siinä on ollut myös jyrkkiä pudotuksia, jotka johtuvat auringon voimakkaista säteilypurkauksista.
 Näin siitä huolimatta, että Sohon aurinkopaneeleissa on huippusuojaus säteilyä vastaan. Monen luotaimen paneelit olisivat kärähtäneet jo ajat sitten, Vainio sanoo.
 Myös Soho muistivirheistä kertova käyrä ja kosmisen säteilyn käyrä kulkevat rinta rinnan, ja auringonpurkaukset näkyvät siinä korkeina virhepiikkeinä.
 Pahaan paikkaan sattuva muistivirhe voi vikaannuttaa sähkö- tai muun kriittisen järjestelmän niin, että satelliitti jopa menetetään, Vainio kertoo.
 Taiteilijan näkemys auringonpurkauksesta, jonka Nasan SDO-luotain havaitsi kesällä 2012.    Nasa
 Pate selvittää säteilyvöiden dynamiikkaa
 Kestävän avaruustieteen ja -tekniikan huippuyksikön kaikkiin kolmeen satelliittiin tulee säteilynmittauslaite. Ensimmäisenä matkaan lähtevässä satelliitissa se on partikkeliteleskooppi Pate, jota ollaan parhaillaan rakentamassa.
 Paten anturit mittaavat niihin osuvien hiukkasten laadun ja energian. Siten on määrä selvittää säteilyvöiden dynamiikasta ja Auringon hiukkaskiihdytyksestä asioita, joita nykyinen kalusto ei pysty kertomaan.
 Mittausteknologia sinänsä on jo tunnettua ja koeteltua, mutta nanosatelliitilla, joka pannaan pyörimään kiertoradalla juuri oikealla tavalla, pystytään mittaamaan hiukkasvuon suuntariippuvuus, Rami Vainio selittää.
 Satelliitin on tajuttava syntyneet viat
 Seuraava Foresail-satelliitti suuntaakin sitten sinne pahaan säteily-ympäristöön, lennolle kaikkein vaikeimpien, erittäin nopeasti vaihtelevien säteilyolosuhteiden läpi.
 Se vaatii satelliitilta älykästä suojautumista. Jos jotakin menee pieleen, satelliitin on tajuttava se ja osattava ottaa käyttöön toinen systeemi, joka tekee samaa asiaa, Vainio sanoo.
 Suurimmat ongelmat tulevat hänen mukaansa juuri siitä, etteivät satelliitit tajua olevansa vikaantuneita.
 Sohon tänä keväänsä kuvaama "lumipyry" on auringonpurkauksen hiukkaspommitusta.  Esa / Nasa / Soho
 Haasteesta tulee jännittävä myös siksi, että ankarimpien säteilyvöiden lävitse ei ole koskaan ennen lennetty yhtä pienellä satelliitilla, sanoo Aalto-yliopiston avaruustekniikan ja kaukokartoituksen apulaisprofessori  Jaan Praks .
 Säteilypommitus on sellaista, etteivät edes satojen miljoonien eurojen satelliitit pysy kauan hengissä, vaikka niitä voi verrata panssarivaunuihin ja huippuyksikön kehittämiä satelliitteja polkupyöriin tai skoottereihin, lisää Rami Vainio.
 Jos nanosatelliitit saadaan selviämään noiden vöiden lävitse, sellaisella tekniikalla pystytään olemaan lähikiertoradalla helposti vuosikymmeniä, Praks täydentää.
 Suomesta tuli kaksi vuotta sitten avaruusvaltio, kun Aalto-yliopiston ensimmäinen nanosatelliitti laukaistiin Maan kiertoradalle. Viime vuonna Suomi sai myös avaruuslain säätelemään alan liiketoimintaa.
 Ihmiskunnan ensimmäinen satelliitti oli Neuvostoliiton vuonna 1957 laukaisema Sputnik. Kylmän sodan aikana avaruuteen ammuttiin noin 150 satelliittia vuodessa.
 2000-luvun alussa keksittiin nanosatelliitit, joilla on kokoa maitopurkin verran. Toissa ja viime vuonna laukaistujen satelliittien määrässä loikattiin yhtäkkiä satoihin, luettelee Jaan Praks.
 Nykyiset nanosatelliitit rakennetaan samoista komponenteista kuin kännykät, tietokoneet, autot tai vaikkapa pesukoneet. Rakentaminen on edullista, eikä rakettikyytikään maksa enää valtavasti, kun avaruuteen viedään kerralla kymmeniä tai satoja nanosatelliitteja, tulevaisuudessa ehkä tuhansia, Praks ennustaa.
 Tällaisella kehityksellä on totta kai myös kestävyysongelmia, mutta samalla pienet satelliitit ovat eturintamassa avaruusromuongelmien ratkaisemisessa, Praks sanoo.
 Taiteilijan näkemys Esan piensatelliitista, jonka ampumaan verkkoon tarttuu kuollut satelliitti. Tositoimiin tällä vekottimella pyritään pääsemään ensi vuosikymmenen alkupuolella.  Esa
 Kestävän avaruustieteen ja -tekniikan huippuyksikön ratkaisu itsensä avaruudesta siivoavaan satelliittiin on  Ilmatieteen laitoksella kehitetty plasmajarru . Sen ansiosta vauhti hidastuu ja satelliitti painuu yhä alemmksi, kunnes päätyy ilmakehään ja leimahtaa siellä hengiltä.
 Jarru on jo testattavana Aalto-yliopiston opiskelijasatelliitissa, joka laukaistiin avaruuteen toissa vuonna. Aalto-1:n mukana lentää niin ikään Turun yliopistossa tehty säteilymittauslaite.
 Plasmajarru on ihmishiusta ohuempi pitkä johdin, johon laitetaan korkeajännite, Jaan Praks kuvailee. Tuosta lieasta tulee jarru, kun sähkökenttä alkaa vuorovaikuttaa avaruuden plasman kanssa.
 Aalto-1:n liekakela ei ole rullannut toivotusti, Praks myöntää. Hän on kuitenkin yhä toiveikas, sillä kaikkia korjausvaihtoehtoja ei ole vielä kokeiltu.
 Aurinkopurje antaisi huiman vauhdin
 Jos jarru saadaan toimimaan, Aalto-1:n pitäisi vajota sen avulla ilmakehään muutamassa kuukaudessa. Omia aikojaan putoaminen vie pari vuotta.
 Periaatteeltaan yksinkertaisella ja kustannuksiltaan edullisella plasmajarrulla on onnistuessaan kaupallista potentiaalia – etenkin jos kaikilta pieniltä satelliiteilta aletaan piankin vaatia, että ne on voitava tuoda ohjatusti alas.
 Tieteellisesti koe luo pohjaa huippuyksikön kolmannen satelliitin kokeelle, jossa samaa instrumenttia testataan aurinkopurjeena.
 Jos se onnistuu, suomalainen purje antaa avaruusluotaimille nopeamman vauhdin kuin yksikään ihmiskunnan tähän saakka keksimä menetelmä.
 Lue myös:
 Avaruus avautui myös pienille maille – Suomella on satelliitteja, Ruotsilla pian rakettejakin

Avaruus maapallon ympärillä on tukkeutumassa romusta – suomalaistutkijoilla voi olla kaksi ratkaisua


Summary: Arvio on, että uuden rataosan rakentaminen Porvoon kautta Kouvolaan maksaisi noin 1,7 miljardia euroa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Uudessa selvityksessä todetaan, että liikenneyhteydet itäisessä ja eteläisessä Suomessa, sekä Helsingistä Pietariin paranisivat, jos uusi itärata rakennettaisiin Helsinki-Vantaan lentokentältä Porvoon kautta Kouvolaan.
 Se lyhentäisi ja nopeuttaisi matkaa Helsinki-Kouvola-välillä.
 Matka-ajat lyhenisivät kuitenkin vain maltillisesti suhteutettuna investointikustannuksiin. Alustava arvion mukaan uuden rataosan rakentaminen maksaisi noin 1,7 miljardia euroa.
 Tällä hetkellä käytettävissä olevan tiedon mukaan hanke ei selvityksen mukaan olisi kokonaistataloudellisesti kannattava. Liikenne- ja viestintäministeriön selvitys Itäradasta on julkaistu tänään.
 13 minuuttia
 Itärata olisi 106 kilometriä pitkä. Se erkaantuisi Lentoradasta Keravan pohjoispuolella Kytömaalla ja liittyisi nykyiseen raiteeseen Kouvolan länsipuolella, Korian seisakkeella. Selvitys perustuu tilanteeseen, jossa Lentorata Pasilasta Helsinki-Vantaan lentokentän kautta nykyiselle pääradalle olisi jo rakennettu.
 Matka Kouvolasta Helsinkiin lyhenisi nykyisestä noin 27 kilometrillä. Tällä hetkellä rata pääkaupunkiseudulta Kouvolaan kulkee Lahden kautta.
 Väyläviraston arvion mukaan matka-aika Helsinki-Vantaan lentoaseman ja Kouvolan välillä olisi lyhin, jos investoitaisiin sekä Lentorataan että Itärataan ja liikuttaisiin suurnopeusjunilla.
 Nopeusrajoituksella 220 km/h Helsinki-Kouvola-välin matka-ajat lyhenisivät 13 minuuttia ja Helsinki-Pietari-välin 9 minuuttia nykyisestä. Nopeusrajoituksella 300 km/h vastaavat matka-aikasäästöt olisivat 19 minuuttia ja 15 minuuttia.
 Jos Itärata rakennettaisiin, matkustajamäärät Helsinki-Kouvola-välillä kasvaisivat vuoteen 2050 mennessä arviolta yhdeksän prosenttia verrattuna vaihtoehtoon, jossa Itärataa ei rakenneta. Lisäksi matkustajamääriä lisäisi mahdollisesti kasvava kysyntä Pietarin suunnalta.
 Toimeksianto
 Itärataa selvittänyt työryhmä aloitti työnsä ministeri  Anne Bernerin  toimeksiannosta viime vuoden lokakuussa.
 Tehtävänä oli selvittää mahdollisuuksia uudelle ratalinjaukselle, joka kulkisi Helsinki-Vantaan lentoasemalta Porvoon kautta Kouvolaan. Samaa rataa pääsisi jatkamaan rajan yli Pietariin.
 Ministeriö teki selvityksen yhteistyössä Liikenneviraston sekä itäradan puolesta vedonneiden maakuntien ja kuntien kanssa. Itä-Suomi haluaa nopeammat junayhteydet, koska sen uskotaan lisäävän seudun elinvoimaa, kilpailukykyä ja vetovoimaa.
 Selvitystä olivat tekemässä edustajat liikenne- ja viestintäministeriöstä, Liikennevirastosta, Etelä-Karjalan liitosta, Etelä-Savon maakuntaliitosta, Kainuun liitosta, Kymenlaakson liitosta, Pohjois-Karjalan maakuntaliitosta, Pohjois-Savon liitosta, Uudenmaan liitosta, Kouvolan kaupungista ja Porvoon kaupungista.
 Kerromme kohta lisää.
 Yle Uutisgrafiikka

Itärata Porvoosta Kouvolaan nopeuttaisi matkaa Itä-Suomeen vain vähän – selvitys: kallis hanke ei kannata


Summary: Molemmat uhrit ovat olleet sairaalassa.

Poliisilla on syynsä olla niukkasanainen Tampereen epäillyistä seksuaalirikoksista. Syyt liittyvät uhrien ikään ja siihen, että tekijä on karkuteillä, kertoo tutkinnanjohtaja  Joni Länsipuro  Ylelle.
 Sisä-Suomen poliisi jatkaa tällä viikolla Tampereella tapahtuneiden epäiltyjen seksuaalirikosten tutkintaa. Rikosnimikkeinä on tällä hetkellä Kalkun epäillyssä rikoksessa raiskauksen yritys, ja Tesoman epäillyssä rikoksessa raiskaus.
 Molemmat uhrit ovat olleet poliisin mukaan sairaalassa tutkimusten takia.
 Ensimmäisen teon epäillään tapahtuneen tiistaina 2. huhtikuuta aamulla hieman ennen kello kahdeksaa Kalkussa ja toisen noin kello 15.30 Tesomalla. Molemmissa tapauksissa kohteena on ollut alakouluikäinen tyttö.
 Tekijää ei ole saatu vielä kiinni.
 Tuntomerkit yleisiä
 Poliisi on kuullut uhreja, mutta ei ole saanut selviä tuntomerkkejä. Tuntomerkit ovat niin yleisiä, että ne sopivat Länsipuron mukaan tuhansiin ihmisiin. Havaintoja tulisi niin paljon, että ne vaikeuttaisivat tutkintaa, jos poliisi julkistaisi nämä tuntomerkit.
 Lapsille on yleensä vaikeaa määritellä esimerkiksi epäillyn ikä.
 Poliisi jatkaa uhrien kuulemista. Havaintoja on kysytty myös esimerkiksi bussi- ja taksikuljettajilta, mutta toistaiseksi poliisilla ei ole tiedossa epäiltyä.
 Poliisi kertoo aina ennen tiedottamista uhrien vanhemmille, mitä se aikoo kertoa.
 – Vanhemmat eivät näitä juttuja lue ensin lehdistä, Länsipuro sanoo.
 Asian tiedottamista on hidastanut se, että yhtä vanhemmista päästiin kuulemaan vasta torstaina iltapäivällä.
 Länsipuron mukaan poliisi tiedottaisi nopeasti, jos lapsilla olisi välitön vaara.
 Poliisin riskiarvion mukaan alueella liikkuvien lasten tai aikuisten ei ole syytä ryhtyä erityisiin toimiin esimerkiksi lasten koulumatkojen järjestämisen osalta.
 Mihin tällainen riskiarvio perustuu?
 Länsipuron mukaan poliisilla on vahva näkemys siitä, etteivät tapaukset liity toisiinsa. Tutkinnallisista syistä poliisi ei voi kertoa, mihin tämä arvio perustuu. Tekijä tai tekijät ovat yhä karkuteillä, Länsipuro muistuttaa.
 – Hekin lukevat lehtiä, Länsipuro kertoo.
 Poliisi tekee tiivistä yhteistyötä muun muassa Tampereen kaupungin kanssa asian selvittämiseksi.
 Lue lisää:
 Uutta tietoa Tampereella koulutyttöihin kohdistuneista seksuaalirikoksista: Tutkitaan raiskausta ja raiskauksen yritystä, kolme avointa kysymystä
 Poliisi tutkii kahta epäiltyä lapsiin kohdistunutta seksuaalitekoa Tampereella – molemmissa tapauksissa kohteena alakouluikäinen tyttö

Poliisi kertoo, miksi Tampereen epäillyistä seksuaalirikoksista on tiedotettu niukasti: "Vanhemmat eivät lue ensin lehdistä"


Summary: Kaikkien ehdokkaiden keski-ikä on 47 vuotta.

Naisten osuus eduskuntavaalien ehdokkaista on 42,0 prosenttia, mikä on 2,6 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, kertoo Tilastokeskus.
 Tämän kevään eduskuntavaaleissa on yhteensä 2 468 ehdokasta, joista miehiä on 1 432 ja naisia 1 036. Eniten naisehdokkaita on vihreillä, 134, ja vähiten kommunistisella työväen puolueella, 2.
 Kaikkien  eduskuntavaaliehdokkaiden keski-ikä on 47 vuotta . Kommunistisen työväenpuolueen ehdokkaiden keski-ikä on korkein, 58 vuotta. Alin keski-ikä, 35 vuotta, on piraattipuolueella.
 Etsitkö vielä ehdokasta? Tee Ylen vaalikone
 Ehdokkaita on 322 enemmän kuin vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Ehdokkaista 990 on kunnanvaltuutettuja ja 165 nykyisessä eduskunnassa istuvia kansanedustajia.
 Eduskuntavaaleihin osallistuu 19 rekisteröityä puoluetta. Vaaleihin osallistuvia puolueita on neljä enemmän kuin edellisissä eduskuntavaaleissa.
 Lue lisää:
 Ylen tärkeimmät vaalijutut
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: Perussuomalaisten luvut maahanmuuton kustannuksista kyseenalaisia, SDP ei ole nuorten suosikki

Naisten osuus eduskuntavaaliehdokkaista kasvoi hieman – on nyt 42 prosenttia


Rahanpesuepäilysten riepotteleman ruotsalaisen Swedbankin hallituksen puheenjohtaja  Lars Idermark  jättää tehtävänsä. Pankin mukaan uudeksi puheenjohtajaksi nousee varapuheenjohtaja  Ulrika Francke .
 Swedbankin rahanpesusotkua tutkitaan parhaillaan sekä Ruotsissa että Virossa. Myös Latvian finanssivalvonta ja Liettuan keskuspankki osallistuvat selvitykseen.
 Kuohunta Swedbankin ympärillä alkoi, kun Ruotsin yleisradioyhtiö SVT:n tutkivan journalismin ohjelma uutisoi pankin kautta kulkeneista rahansiirroista. Ohjelmassa kerrottiin, että ainakin 40 miljardin kruunun eli noin 3,8 miljardin euron edestä alkuperältään epäilyttävää rahaa on kulkenut Swedbankin ja aiemmin rahanpesusta kiinni jääneen Danske Bankin Baltian-yksikön välillä.
 Lue lisää:
 Ruotsalaisen Swedbankin toimitusjohtaja erotettiin rahanpesuskandaalin vuoksi
 Rahanpesuskandaali ravistelee ruotsalaispankkia – Swedbankin toimitusjohtajan luottamus punnitaan yhtiökokouksessa
 Ruotsin talousrikosvirasto ratsasi Swedbankin pääkonttorin – pörssikurssi lähti laskuun
 SVT: Ukrainan ex-presidentin epäillään pesseen miljoonia Swedbankin kautta – kyse saattoi olla lahjusrahoista

Swedbankin hallituksen puheenjohtaja jättää tehtävänsä