Summary: Presidentti Sauli Niinistö kutsui Gunnar Yliharjun Linnan juhliin jo stadionilla ennen ratkaisevaa peliä.

Huuhkajien legendaarinen huoltaja  Gunnar Yliharju  sanoo, että huoltaja on tärkeä mutteri joukkueessa.
 Kirjailija  Tuomas Kyrö  vahvistaa tämän Yliharjun kanssa yhteishaastattelussa Ylen Linnan juhlissa ja sanoo, että kaikki me tarvitsemme huoltoa.
 – Täällä pyörii kiiltonahkakenkää ja kirjailijaa, mutta meitä ei ole olemassa, jos ei joku ole huoltanut meitä. Joukkuetta ei ole, jos ei ole puhdasta paitaa ja ruokaa.
 Yliharju puhuu pelaajista taiteilijoina. Suomen joukkueella on hänen mukaansa ainutlaatuinen yhteishenki, jossa positiivisuus ja ilo ovat näkyvillä.
 – Harjoituksissa on aina jekkuja.
 Yhden esimerkin Yliharju paljasti Linnan etkoilla. Valmentaja Markku Kanervalla oli valkoinen lippalakki, joka ei pelaajien mielestä ollut sopiva. Pelaajat veivät lakin pois vitsinä.
 Toisaalta Suomen pelaajat kuuntelevat Yliharjun mukaan valmentajia kunnioittavasti.
 Suomalaiset saavat Yliharjun mukaan olla ylpeitä valmentaja  Markku Kanervasta . Kanerva vei Suomen jalkapallomaajoukkueen EM-kisoihin.

 Kutsu suoraan presidentiltä
 Yliharju sai kutsun Linnan juhliin harvinaista kautta. Gunnar Yliharju oli katsomossa, kun Suomi kukisti Liechtensteinin Helsingissä marraskuussa ja Huuhkajien paikka EM-kisoissa varmistui.
 Ennen peliä Yliharju haki Vipistä joukkueiden aloituskokoonpanot. Presidentti tuli vastaan ja pyysi Yliharjua keskustelemaan. Keskustelun jälkeen Yliharju sai mukaansa kirjeen.
 – En ollenkaan käsittänyt, että siellä on kutsu Linnaan. Kaverit pyysivät avaamaan kirjeen ennen ottelua, Yliharju sanoo.
 Yliharju liikuttui kutsusta.

 Huoltajalegenda on symboli sille, miten kauan Suomen jalkapallomaajoukkueella kesti saada paikka arvokisoihin.
 Yliharju on toiminut maajoukkueen huoltajana viidellä vuosikymmenellä. Hän on nähnyt läheltä, kuinka Suomi on muutaman kerran ollut hilkulla päästä lopputurnaukseen.
 Yliharju kuvasi Ylen A-studiossa koskettavasti, mitä EM-kisapaikka merkitsisi hänelle.
 – Voisin tyytyväisin mielin lähteä tästä maailmasta.
 Kunnianosoitus huoltajille
 Kun paikka EM-kisoissa varmistui, Suomen maalitykki  Teemu Pukki  riensi heti halaamaan Yliharjua.
 Huuhkajien kapteeni  Tim Sparv  pyysi huoltajalegendan pukukoppiin heti Liechtenstein-ottelun jälkeen.
 – Pojista näki aidosti, että olivat iloisia. Hyppivät ylös ja alas. Siinä tuli ottelun jälkeinen verryttely tehtyä samalla. Minä yritin siinä kankeana kanssa hyppiä, mutta kyllä se pelaajilta kävi luontevammin,  Yliharju kuvaili  myöhemmin.
 Kutsu Linnan juhliin on Yliharjun mukaan kunnianosoitus kaikille huoltajille.
 – Ymmärrän tämän niin, että kyseessä on samalla kunnianosoitus koko huoltajien ammattiryhmälle. Suomessa on tuhansia ja taas tuhansia joukkueita, joissa on myös huoltaja. Edustan juhlissa tavallaan kaikkien joukkueiden huoltajia, hän kertoi haastattelussa aiemmin.
 Huoltajat oleellinen osa peliä
 Jalkapallossa huoltajan pitää huolehtia, että kaikki on tip top ja valmentajalla on kaikki tarvittava mukana.
 Sääntöjen mukaan pelaajien paidoissa ei saa näkyä esimerkiksi veritahroja. Siitä syystä penkin vieressä pitää olla kasa vaihtovaatteita.
 Gunnar Yliharju pelasi nuorena jalkapalloa, mutta laji jäi harrastukseksi.
 – Olen tällainen suomalainen pystykorva, ja jäykkä. Minusta ei koskaan tullut lupaavaa pelaajaa.
 Yliharju valmensi junioreita Helsingin palloseurassa ja pelasi divarissa omaksi iloksi. Palloliitto otti yhteyttä, voisiko seurasta löytyä maajoukkueelle huoltaja. Gunnar Yliharjun nimi nousi esille.
 Loppu on jalkapallon historiaa.
 Lue lisää:
 Yle seuraa Linnan juhlia hetki hetkeltä täällä
 Tunnistatko Linnan juhlien vieraat? Pelaa tunnistuspeliä
 IS: Presidentti Niinistö yllätti rakastetun Huuhkajat-huoltajan Gunnar Yliharjun – kutsui Linnan juhliin jo stadionilla
 EM-kisapaikasta liikuttunut huoltajalegenda jännittää myös Ateenassa Huuhkajien puolesta: "Tämän päivän taiteilijat tietävät, että ollaan tositoimissa"

Huuhkajien huoltajalegenda Gunnar Yliharju paljastaa, miten syntyy Suomen voittoisa yhteishenki: "Harjoituksissa on aina jekkuja"


Summary: Veikkaus kertoo täysosuman yksityiskohdista lauantaiaamuna.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Eurojackpot-arvonnan päävoitto osui perjantai-iltana Suomeen, tiedottaa Veikkaus. Täysosuma oli hieman yli 23,5 miljoonan euron arvoinen.
 Veikkaus kertoo tiedottavansa täysosuman yksityiskohdista tarkemmin lauantaiaamuna.
 Monikansallisen Eurojackpotin pelaaminen alkoi maaliskuussa 2012. Sen jälkeen päävoitot ovat tehneet Suomeen satakunta miljonääriä.
 Ensi viikolla Eurojackpotin päävoitto on suuruudeltaan kymmenen miljoonaa euroa.

Eurojackpotin täysosuma tärähti Suomeen – voitto 23,5 miljoonaa


Summary: Sadat Linnan juhlien vieraat ovat mukana ensimmäistä kertaa. Näin he näkevät Suomen kuuluisimmat kemut.

Kaikki ovat katsoneet itsenäisyyspäivän vastaanottoa televisiosta, mutta vain murto-osa meistä pääsee itse paikalle.
 Presidenttipari Sauli Niinistö ja Jenni Haukio kutsuivat tänä vuonna Linnaan kaikkiaan 1 700 vierasta, joista sadat ovat mukana ensimmäistä kertaa. Annoimme Linnan ensikertalaisten kertoa, mikä Suomen kuuluisimmissa juhlissa yllätti eniten.
 Max Sarin, sarjakuvataitelija
 "Luulin, että tunnelma olisi tosi jäykkä, mutta ihmiset ovatkin hyvin ystävällisiä. Tilaisuus rentoutuu silminnähden alun jonottamisen jälkeen.
 Yllätyin siitä, miten paljon täällä onkaan meitä, jotka vain ihmettelevät, missä mennään ja koettavat vain olla kaivamatta nenää!
 Kun kutsukirje tuli, vitsailin vanhemmille, että tämä ei ainakaan ole verottajalta. He olivat räjähtää ylpeydestä. Itse mietin pitkään lähtemistä, koska juhlat ovat minulle vähän ahdistavia. Mutta lopulta olin iloinen, että tulin.
 Kutsu merkitsee minulle sitä, että sarjakuvataiteilijoiden ala on nähty ja heitä luetaan. Sen vuoksi takissanikin on esillä yli sadan sarjakuvataiteilijan töitä. Halusin vastauksena kutsusta tuoda sarjakuvantekijöitä enemmän esille."
 Saana Tyni, yrittäjä
 Saana Tynin itsenäisyyspäivän asu on tehty mopeista ja siivousliinoista. Antti Haanpää / Yle
 "Minut yllätti ehkä lämpö – ja se, miten korea tämä rakennus on. Varsinkin Atriumin kupoli, värit ja yksityiskohdat ovat todella upeita.
 Sain tietää kutsusta, kun kollegani soitti mulle ja kertoi tasavallan presidentin kansliasta tulleesta kirjeestä. En tiedä, kumpi meistä tärisi ja haukkoi henkeä enemmän.
 Kun mietin itsenäisyyttä, mietin isoisovanhempieni tarinoita sodasta. Kerran he kertoivat sotilaasta, jolta oli paleltunut varvas. Se oli katkaistava, jotta he pystyivät jatkamaan matkaa. Siinä on aika iso kontrasti sen kanssa, mistä tänä päivänä valitetaan."
 Joona Sotala, e-urheilija
 Joona Sotala ei uskalla jäädä Linnan juhlien jatkoille: aamulla odottaa jo lähtö Pariisiin seuraavaan kilpailuun. Antti Haanpää / Yle
 "Minulle tämä on aika kummallinen paikka. Juhlava. Ja kuuma! En osaa oikein kuvaillakaan. Jännitin presidentin kättelyä ja siinä meni pasmat sekaisin, mutta on tosi suuri kunnia olla täällä.
 Kun kutsu tuli, olin Yhdysvalloissa. Sain tietää siitä, kun isä oli postannut kuvan kutsusta Facebookiin. Se oli hieno tunne. Olin yllättynyt, koska en ollut kuitenkaan voittanut yhtä suurta kilpailua kuin edellisenä vuonna.
 Olen tosi innoissani siitä, että saan edustaa Suomea ja viedä Suomea maailmalle. Meillä on täällä kaikki tosi hyvin."
 Aija Pirinen, Kuopion Kaupunkilehden päätoimittaja
 Yhteiskunnallista keskustelua käsitellyt paneelikeskustelu toi Aija Piriselle kutsun Linnan juhliin. Antti Haanpää / Yle
 "Tämä on jännittävä, arvokas, tyylikäs ja mielenkiintoinen tilaisuus. Yllättävintä on ehkä ahtaus – mutta myös tunnelman rentous. Täällä pystyy juttelemaan kenen kanssa tahansa.
 Suomen itsenäisyys kiteytyy minusta  Veteraanin iltahuuto  -kappaleeseen. Se on kappale, joka nostaa aina tunteet pintaan."
 Risto Lång, tanssitaiteilija
 Tanssitaiteilija RIsto Lång oli yksi pyörätuolilla liikkuvista Linnan juhlien vieraista. Antti Haanpää / Yle
 "Minut yllätti täällä eniten erittäin ystävällinen palvelu. Pelkäsin, että pyörryn – mutta ei täällä ole tarvinnut jännittää. Aivan tuntemattomat ihmiset moikkaavat minulle, en tiedä mistä se johtuu.
 Kutsu on ollut pitkään salainen haaveeni, mutta kun se tuli, yllätyin kovasti. Olen todella kiitollinen tästä.
 Avustaja ojensi minulle kirjeen. Kun luin, että siinä lukee "Tasavallan Presidentiltä", taisin kiroilla vähän. Pidin kutsua olohuoneen päivällä varmaan kolme viikkoa. Aina päiväunien jälkeen oli pakko tarkistaa, että onko se oikeasti totta."
 Aimo Karppinen, marjanpoimija-aktiivi
 Raahelainen Aimo Karppinen tunnetaan marjanpoimintatempauksistaan vanhusten hyväksi. Antti Haanpää / Yle
 "Kaikista yllättävintä on täällä ruuhka. Kyllä siitä varoitettiin etukäteen, mutta eihän tällaisessa ole tavallinen ihminen tottunut olemaan.
 Tänne tuleminen jännitti ja pani vähän pulssia nousemaan. Mutta nyt alkaa helpottaa. On aivan valtava merkitys sillä, että saan omasta työstä tällaisen kunnianosoituksen."
 Lue myös:
 Miten tässä näin kävi? Linnan juhlamuoti onkin yhä hillitympää – 32 kuvaa kertoo, millaiseen suuntaan se on menossa
 Tätä et näe Linnan juhlissa: Presidentinlinnan ovat nähneet kaikki – vain harva tietää, mitä tarinoita sen saleihin ja käytäviin kätkeytyy

Ensikertalaiset kertovat, millaiset Linnan juhlat oikeasti ovat: "Yllätyin siitä, miten paljon täällä on meitä, jotka vain ihmettelevät"


Summary: Myös asiantuntijat ovat kiitelleet rouva Jenni Haukion asuvalintaa.

Presidentin puolison, rouva  Jenni Haukion  asuvalinta oli tänä vuonna Linnan juhlien onnistunein, sanovat Ylen lukijat.
 Haukion fuksianpunainen puku sai hetki sitten päättyneessä Yle.fi-sovelluksen pukuäänestyksessä peräti yli 12 000 ääntä.
 Presidentti Sauli Niinistö ja rouva Jenni Haukio. Markku Ulander / Lehtikuva
 Puvun on suunnitellut  Sari Nordström .
 Myös asiantuntijat ovat kiitelleet asuvalintaa – Haukio pukeutui samaan pukuun, jota käytti Linnan juhlissa myös vuonna 2015. Muotiasiantuntija  Mirva Saukkolan  mielestä valinta osoittaa,  ettei näyttävää pukua ole pakko käyttää vain yhden kerran .
 Pukua oli uudistettu jonkin verran tälle vuodelle. Siihen oli lisätty esimerkiksi hihat.
 Tästä voit lukea tarkemmin Jenni Haukion puvuista Linnan juhlissa.
 Toiseksi pukuäänestyksessä sijoittui Suomen jalkapallomaajoukkueen kapteenin  Tim Sparvin  kumppani  Jitka Novackova . Novackova keräsi yleisöltä lähes 11 000 ääntä.
 Tim Sparv ja Jitka Novackova. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Kolmanneksi kiri vuoden 2018 luokanopettaja  Sari Salo . Hänen veistoksellista juhlapukuaan äänestettiin sovelluksessa niin ikään melkein 11 000 kertaa.
 Vuoden luokanopettaja Sari Salo. Mårten Lampén / Yle
 Salon asu oli suunnittelija  Mert Otsamon  käsialaa.  Otsamon tämänvuotisesta Linnan juhlien urakasta voit lukea tästä jutusta.
 Lue seuraavaksi:
 Katso 31 kuvan kooste Linnan upeimmista ja puhutuimmista puvuista: Uudet suosikkivärit yllättivät
 Skandaali! Turkiskoru, ronski kaula-aukko, tennarit ja läpinäkyviä kankaita – Linnan juhlat ovat muodin näyttämö, jossa flopeilta ei ole vältytty

Yleisö valitsi: Pukuäänestyksen suosikki oli Jenni Haukio


Summary: Linnan juhlissa nähtiin toinen toistaan upeampia asuja ja sotaveteraani Matti Rautiainen lausui presidenttiparille itse kirjoittamansa runon.

Menikö Linnan juhlista jotain mielenkiintoista ohi? Koostimme tähän juttuun Linnan juhlien sykähdyttävimmät hetket. Voit katsoa alla olevat videot klikkaamalla kuvaa.
 Veteraanit kättelivät ensimmäisenä
 Veteraanit saapuivat itseoikeutetusti ensimmäisinä kättelemään presidentti  Sauli Niinistöä  ja rouva  Jenni Haukiota . Mukana oli myös  Linnan juhlien vanhin vieras , 103-vuotias  Saima Kukko  Merikarvialta.

 Linnan juhlien upeimpia pukuja voit katsoa tästä
 Linnan juhlista on muodostunut vuosien saatossa maan arvokkain iltapukujuhla. Rouva  Jenni Haukio  juhli tänä vuonna fuksianpunaisessa puvussa. Haukion asu oli sama kuin vuonna 2015.

 Katso ja kuuntele sotaveteraani Matti Rautiaisen itsensä kirjoittama runo presidenttiparille
 Presidenttipari tervehti kättelyjen jälkeen sotaveteraaneja.  Matti Rautiainen  lausui presidenttiparille runon.

 Cantores minores esitti Finlandia-hymnin koskettavasti
 Poikakuoro Cantores Minores esitti presidenttiparille  Jean Sibeliuksen   Finlandia -hymnin.

 Huuhkajien legendaarinen huoltaja Gunnar Yliharju ja Tuomas Kyrö yhteishaastattelussa
 Huuhkajien legendaarinen huoltaja  Gunnar Yliharju  ja kirjailija  Tuomas Kyrö  totesivat Linnan juhlien yhteishaastattelussa, että kaikki tarvitsevat huoltoa.

 Presidenttipari aloitti tanssit valssilla
 Tanssi alkoi Linnan juhlissa valssilla  Maailman kaunein maa . Kappaleella kunnioitettiin edesmennyttä laulaja  Reijo Taipaletta .

 Aimo Karppinen poimi yli 1 500 ämpärillistä puolukoita vanhuksille
 Puolukanpoimija  Aimo Karppinen  on poiminut puolukoita yli 1 500 ämpärillistä vanhuksille. Hänen tapaamisensa jäi myös presidentti Niinistön mieleen.

 Lue seuraavaksi:
 Voit seurata tässä artikkelissa Itsenäisyyspäivän juhlintaa hetki hetkeltä
 Ensikertalaiset kertovat, millaiset Linnan juhlat oikeasti ovat: "Yllätyin siitä, miten paljon täällä on meitä, jotka vain ihmettelevät"
 Kuin olisit Linnan juhlissa! Tutki itsenäisyyspäivän vastaanoton ruokapöytää – tällaisia herkkuja on tarjolla

Menikö jotain Linnan juhlista ohi? Ei hätää, katso tästä illan sykähdyttävimmät hetket


Summary: Uusi pääministeri saa johdettavakseen kovia kokeneen hallituksen, ja lisäpaineita tulee sekä lähipiiristä että ulkoa, kirjoittaa sisältöpäällikkö Ville Seuri.

Oli Suomen seuraava pääministeri  Sanna Marin  tai  Antti Lindtman , yksi on varmaa: helppoa ei tule olemaan. Pääministeri saa johdettavakseen kovia kokeneen hallituksen.
 Hallituspuolueiden yhteenlaskettu  kannatus on laskenut  50 prosenttiin, kun kevään vaaleissa ne saivat 55,7 prosenttia äänistä. Lisäksi  Antti Rinteen  eroon johtanut Posti-soppa on iskenyt kiillaa kahden pääpuolueen välille.
 SDP:n puoluevaltuusto valitsee pääministeriehdokkaansa sunnuntaina kello 17.30 alkavassa kokouksessa. Käytännössä tästä tulee pääministeri.
 Kumpikin ehdokkaista kuuluu samaan sukupolveen eivätkä ideologiset erot ole suuria, joten SDP:n puoluevaltuusto tehnee valintansa lähinnä käytännöllisin perustein: kumman ajatellaan selviävän edessä olevasta tehtävästä.
 Lue lisää:   Yle seuraa hallituksen muodostamista ja pääministerin valintaa hetki hetkeltä
 SDP hakee toimeenpanijaa, ei linjanvetäjää
 Sekä Marin että Lindtman ovat osoittaneet kykyä kypsyä tehtäviensä mukana, arvioi poliittisen historian tutkija  Mikko Majander  Magma-ajatuspajasta. Siksi ei kannata liikaa tuijottaa sitä, mitä he ovat olleet.
 – Aikaisemmin Marin oli melkoinen aatteen palon puhkuja, ja sujuu se häneltä yhä. Mutta on leimallista, miten hän on kasvanut tehtäviinsä, Majander sanoo.
 Marinin ensimmäinen iso koetus oli Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajuus, jonka hän sai vuonna 2013. Marinin tapa johtaa valtuustoa esimerkiksi  kiihkeissä raitiovaunukeskusteluissa  keräsi kiitosta. Kevään 2019 vaaleissa hän puolestaan joutui paikkaamaan sairastunutta Antti Rinnettä.
 Lindtman keräsi kannuksensa valtuuston puheenjohtajana Vantaalla. Aloittaessaan hän oli vain 27-vuotias. Eduskuntaryhmänsä puheenjohtajana Lindtman on hionut neuvottelutaitojaan entisestään.
 – SDP on parin vuoden aikana eheytynyt, joten nyt ei haeta uuden linjan vetäjää, vaan kykyä panna linjaa toimeen.
 Lue lisää:   Katso, miten Antti Lindtman ja Sanna Marin eroavat toisistaan
 Antaako Rinne tilaa pääministerille?
 Lisätason uuden demaripääministerin työhön luo se, että Rinne pysyy puoluejohtajana.
 – Sitä, onko pääministeri itsenäinen vai käyttääkö todellista valtaa puolueen puheenjohtaja, tullaan vahtimaan erityisen tarkkaan, Majander sanoo.
 Itse asiassa vahtiminen on alkanut jo. Helsingin Sanomat ja Ilta-Sanomat ovat julkaisseet tietoja, joiden mukaan Rinne olisi yrittänyt vaikuttaa kulisseissa Marinin puolesta. Oli näin tai ei, tuollaisen kuvan syntyminen toimii Marinia vastaan.
 Tilanne, jossa pääministeri ja pääministeripuolueen puheenjohtaja eivät ole sama henkilö, on poikkeuksellinen Suomen uudemmassa poliittisessa historiassa.
 Tässä tapauksessa se on myös erityisen herkkä, koska pääministeri Rinteellä oli tapana sekaantua toisten ministerien asioihin. Myös Sanna Marin totesi  Ylen A-studiossa aiemmin tällä viikolla , että tältä on "julkisuudessa näyttänyt". Tämä vaikutti myös Postin työtaistelusta syntyneeseen kiistaan, keskustan pääministeriä kohtaan kokeman luottamuksen horjumiseen ja Rinteen kaatumiseen.
 Pääministeri välittää puolueen kuvaa ulospäin
 Kaiken lisäksi uuden pääministerin pitäisi, totta kai, pystyä nostamaan SDP:n kannatusta. Se on pudonnut 4,5 prosenttiyksikköä kevään vaalien tasosta.
 – Kuka valitaankin, hän välittää puolueen kuvaa ulospäin, sanoo Majander.
 Jos tuleva pääministeri tässä onnistuu, hän on vahvoilla myös kesäkuussa, kun SDP valitsee itselleen puheenjohtajan. Siihen on kuitenkin vielä puoli vuotta aikaa, ja kuten Rinteen kohtalo osoittaa, se on tämän hetken suomalaisessa politiikassa pitkä aika.

Analyysi: SDP valitsee tänään nuoren puheenjohtajan kovaan paikkaan – nyt puoluevaltuusto pohtii, kestääkö Marin vai Lindtman paineet paremmin


Kymmenettuhannet hongkongilaiset ovat osoittaneet tänään mieltään Kiinan johtoa vastaan.
 Mielenosoitukset ovat sujuneet pääosin rauhallisesti. Poliisi on kuitenkin pidättänyt 11 ihmistä ja takavarikoinut heiltä aseita.
 Mielenosoittajat vaativat vapaita vaaleja, joissa he saavat itse valita johtajansa ja hallituksensa sen sijaan, että Kiina nimittää ne.
 Mielenosoitukset ovat jatkuneet nyt puolen vuoden ajan. Ne saivat alkunsa kesäkuussa, kun ihmiset lähtivät kaduille vastustamaan lakia, joka olisi mahdollistanut rikoksesta epäiltyjen lähettämisen Kiinaan oikeudenkäyntiä varten.
 Hongkong siirtyi Britannian hallinnasta Kiinalle vuonna 1997. Siitä lähtien Hongkongia on hallittu "yksi maa, kaksi järjestelmää" -periaatteella, jonka myötä Kiinaa on luvannut taata Hongkongille vapauksia, joita muualla Kiinassa ei ole.
 Mielenosoituksia on järjestetty yhteensä 900 kappaletta niiden alettua kesäkuussa. Ne ovat aika ajoin äityneet väkivaltaisiksi, ja poliisi on pidättänyt 6 000 ihmistä.
 Kaksi viikkoa sitten pidetyissä vaaleissa demokratiamieliset ehdokkaat saivat 90 prosenttia äänistä. Vaalien äänestysprosentti oli kaikkien aikojen korkein.

Kymmenettuhannet osoittivat mieltään Hongkongissa – Kiinan-vastaiset mielenosoitukset jatkuneet jo puoli vuotta


Summary: Jukka Parikka toteaa, että ulkoministeri yrittää selitellä toimensa parhain päin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkoministeriön henkilöstön luottamus ulkoministeri  Pekka Haavistoon  (vihr.) on horjunut pahasti, kertoo ulkoasiainhallinnon virkailijayhdistyksen puheenjohtaja  Jukka Parikka   Verkkouutisille . Virkailijayhdistys on ulkoministeriön henkilöstön edunvalvontajärjestö.
 – Konsulipäällikkö  [Pasi] Tuomisen   Helsingin Sanomille antaman haastattelun  perusteella näyttää valitettavasti edelleen siltä, että Haavisto puhuu muunneltua totuutta ja selittelee toimiaan parhain päin. Enää ei voi välttyä vaikutelmalta, että kyseessä on jatkuva ja määrätietoinen totuuden vääristely, Parikka sanoo.
 Parikka sanoo, että henkilöstön luottamus ministeriä kohtaan voi rakentua vain teoille eikä jälkikäteiselle selittelylle. HS:n haastattelussa Pasi Tuominen sanoi, että Haaviston johtamistapa on luonut ministeriöön pelon ilmapiirin.
 Ulkoministeriössä on kiehunut sen jälkeen, kun  Ilta-Sanomat kertoi , että Haavisto olisi syrjäyttänyt Tuomisen tämän paikalta al-Holin suomalaislasten avustamiseen liittyvien erimielisyyksien takia. Haavisto on kieltänyt IS:n tiedot muun muassa  Ylen A-studiossa  ja todennut, että Tuominen on tervetullut palaamaan tehtäväänsä.
 Lue lisää:
 HS: Ulkoministeriön konsulipäällikkö syyttää ulkoministeri Haavistoa pelolla johtamisesta ja lainvastaisesta päätöksestä
 Ulkoministeri Haavisto: Pyysin anteeksi konsulipäällikkö Pasi Tuomiselta, hän on tervetullut jatkamaan tehtävässään

Ulkoministeriön henkilöstön edustaja Verkkouutisille: Luottamus Haavistoon horjunut pahasti


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Rinne jatkaa tunnusteluja eduskuntaryhmien tapaamisella
 Hallitustunnustelija  Antti Rinne  (sd.) kokoaa tänään Suomeen uutta hallitusta. Kaikki kaatuneen hallituksen viisi puoluetta ilmoittivat eilen olevansa sitoutuneita entiseen pohjaan ja hallitusohjelmaan. Tästä aamusta alkaen Rinne tapaa eri eduskuntaryhmien edustajia ja yrittää koota uutta hallitusta ripeästi vanhalle pohjalle. Tavoitteena on, että uusi hallitus päästään nimittämään tiistaina.  Yle seuraa päivän tapahtumia hetki hetkeltä .
 Mitä jos potilas kertoo tehneensä murhan?
 Lääkärin salassapitovelvollisuuteen liittyvä laki on monimutkainen, ja joskus lakimiehenkin on sitä vaikea ymmärtää, sanoo Lääkäriliiton lakimies Mari Rusila. Rami Moilanen / Yle
 Lääkäriliittoon tulee vuosittain kymmenittäin kyselyjä salassapitovelvollisuudesta ja siitä, missä tilanteessa lääkärillä on velvollisuus rikkoa se. Aihe mietityttää etenkin opiskelijoita. Lääkäriliiton lakimies  Mari Rusila  uskoo lakineuvontaan tulevien kyselyjen  olevan vain jäävuoren huippu .
 Nämä nuoret muuttivat mieltään brexitistä
 Ellie Varley on tätä nykyä sitä mieltä, että kun Britannian ja EU:n riitaisan historian ottaa huomioon, brexit alkaa näyttää väistämättömältä eikä yllättävältä.  Jani Saikko / Yle
 Brittinuoria  Jonathan Pettiferiä  ja  Ellie Varleya  yhdistää se, että kumpikin sanoo tietävänsä EU:sta nyt enemmän kuin brexitistä äänestäessään. Kummankin mielipide on muuttunut kesän 2016 kansanäänestyksen jälkeen. Kun Britanniassa alkavalla viikolla äänestetään ennenaikaisissa parlamenttivaaleissa, he  joutuvat jälleen pohtimaan  myös kantaansa Britannian EU-eroon.
 Tämän jutun äikän ope haluaisi sinulta kieltää, mutta lukee itse salaa
 Tässä jutussa Daniel, Elisa, Abdirahman ja Ida-Maria puhuvat suomen kielestä just sillä tavalla kuin heille sopii. Henry Lämsä / Yle
 "Bägi on täynnä stäccii. Damn." Eniten palautetta kielenkäytöstään saavat toimittajat ja nuoret. Neljä parikymppistä kertoo, miten he muokkaavat kieltä ja mitä  suomen kieli heille merkitsee .
 Kulttuurivieras Jarkko Martikainen: "Elämä on liian lyhyt haaskattavaksi"
 Jarkko Martikainen on sitä mieltä, että tekisi hyvää, jos meille silloin tällöin muistutettaisiin olevamme vain ihmisiä. Mårten Lampén / Yle
 Ihmisen ja elämän merkillisyys tuli muusikko  Jarkko Martikaiselle   tutuksi jo lapsena . Hän vietti aikaa Kellokosken mielisairaalassa, joka oli hänen psykiatriäitinsä työpaikka. Viime keväänä Martikainen huomasi soittavansa elämänsä tärkeimmällä keikalla. Yksityistilaisuudessa kuulijana oli pian kuoleva  Roni  ja hänen läheisensä.
 On poutasää
 Ilmatieteen laitos
 Suomeen virtaa tänään kuivaa ja kylmää ilmaa. Päivä on suurimmassa osassa maata poutainen, etelässä ja lännessä on paikoin myös selkeää. Lapissa esiintyy hajanaisia lumisateita, mahdollisesti myös jäätävää tihkua. Sademäärät ovat kuitenkin pohjoisessakin vähäisiä. Viimeistään maanantaiyönä Suomeen saapuu uusia sateita. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Rinne kokoaa uutta hallitusta, salassapitovelvollisuus mietityttää lääkäriopiskelijoita ja brittinuoret kipuilevat EU-eron kanssa


Summary: Kulttuurivieras, muusikko Jarkko Martikainen todisti lapsena äitinsä työpaikalla mielisairaalassa ihmisen ja elämän merkillisyyttä. Siitä tuli hänen laulujensa aihe.

Roni  ihmetteli helsinkiläisen Terhokodin ikkunasta sisään tulvivia tavaroita. Saattohoidossa käytetty voimakas lääkitys oli tuonut mukanaan näköharhat.
 Nyt sängyn vieressä seisoi  Jarkko Martikainen , yksi Ronin lapsuuden idoleista.
 Ronia nauratti. Aaveko se siinä?
 Martikainen vastasi, kun hänelle puhui, ja reagoi, kun häntä kosketti.
 Oli huhtikuun harmaa maanantai.
 – Se oli urani tärkeimpiä keikkoja, Martikainen sanoo reilut puoli vuotta myöhemmin porvoolaisen äänitysstudion kahvihuoneessa.
 "Koska aikamme on rajallinen, se olisi syytä käyttää viisaasti"
 Itä-Saksassa vuonna 1970 syntyneen Martikaisen mielenmaisemassa on punkia, folkia, kansansävelmiä ja rockia. Elämää hän on kummastellut lapsesta saakka. Monimuotoisuus tuli tutuksi psykiatriäidin työpaikalla Kellokosken mielisairaalassa.
 Suuri yleisö tuntee Martikaisen alun perin YUP-yhtyeestä, siitä omintakeista musiikkia soittavasta bändistä, jonka laulujen sanoissa kummastellaan ihmistä, elämää ja sen päättymistä, jopa tuonpuoleista. Vuonna 1987 perustetusta YUP:sta myös Roni oli löytänyt idolinsa.
 YUP jäi määrittelemättömän pituiselle tauolle kymmenen vuotta sitten. Sen jälkeen Martikainen on julkaissut soololevyjä ja tehnyt yhteistyötä eri taiteilijoiden kanssa.
 Uuden säännöllisesti kokoontuvan yhtyeen Martikainen perusti vuonna 2013. Sen nimi on Jarkko Martikainen & Luotetut miehet.
 .
 Muusikon työt pitävät Martikaisen kiireisenä. Haastattelu tehtiin studiopäivän päätteeksi Porvoossa. Mårten Lampén / Yle
 Viikko Terhokoti-vierailun jälkeen Martikainen kertoi kokemastaan Facebook-seinällään. Intiimi konsertti oli antanut perspektiiviä.
 Tuhansia jakoja ja yli kymmenentuhatta tykkäystä keränneen päivityksen sanoma on yksinkertainen: koska aikamme on rajallinen, se olisi syytä käyttää viisaasti.
 – Tiemme voi viedä vaikka sinne saattokodin sängylle saakka ennen kuin sen oikein oivaltaa. Ennen kuin kypsymme ihmisenä. Se on onnettomuutemme, Martikainen toteaa.
 Mikä asia kaduttaa kuolinvuoteella?
 Huoneessa oli Ronin lisäksi kymmenkunta hänelle läheistä ihmistä. Martikainen alkoi soittaa.
 Valitut kappaleet olivat neljissäkymmenissä olevan Ronin toiveita. Lyhyellä listalla olivat muun muassa laulut  Myrsky  ja  Kaikki me kuolemme pian .
 Martikaiseen teki vaikutuksen itse tapahtuman erityislaatuisuuden lisäksi hoitohenkilökunnan ammattitaito. Vaatii poikkeuksellista kykyä kohdata inhimillinen hätä päivittäin, tehdä töitä pian kuolevien ihmisten hyväksi.
 – Sellaista ei minun pääni kestäisi, sen verran olen säikympi elämälle, Martikainen myöntää.
 Kappaleet hän kuitenkin onnistui esittämään romahtamatta.
 Laulunsa aiheet Martikainen löytää eletystä elämästä. Mårten Lampén / Yle
 Harmaa huhtikuinen maanantai oli tunteellinen mutta myös opettavainen. Martikainen sai kuulla hoitohenkilökunnalta sen, minkä jo arvasikin. Jos kuoleva ihminen katuu jotakin, hän yleensä katuu sitä, ettei elännyt elämäänsä niin kuin itse halusi.
 – Miksi menin lampaaksi laumaan? Tein kuten perheessä, työpaikalla tai yhteisössä haluttiin? Uskon, että itse kullekin on tarjolla yksi kierros, ja sen mittaa ei kukaan tiedä. Silloin ei kannata säikkyä sitä, mitä muut ihmiset omista päätöksistä sanovat.
 Samaan ajatukseen perustuu Martikaisen kappale  Kaikki me kuolemme pian , jonka Roni halusi kuulla.
 suuria, turhia toimia piirrän / elämänkaarta kun suunnittelen / sinutkin usein mä huomiseen siirrän / tänään kun kanssasi ehdi olla en  J. Martikainen: Kaikki me kuolemme pian
 Peiliin katsomisen paikka
 Tölvimistä, aggressiivista puhetta, leimaamista ja vahingoniloa. Siis huonoa käytöstä eri muodoissa. Muun muassa sitä on tämän päivän sosiaalinen media.
 Somessa räyhäämistä Martikainen käyttää esimerkkinä asiasta, johon elämäänsä ei kannata tuhlata.
 – Se on jotain niin absurdia, laventunut koulukiusaamisen muoto. Ei siinä voi muuta ajatella kuin että voi ihmiset.
 Ilmiön taustalla on pelkoa, ymmärtämättömyyttä sekä empatian ja onnen puutetta, Martikainen uskoo. Silloin kukaan ei ole turvassa.
 – Se mitä naapurissa tapahtuu, ei ole keneltäkään pois, kunhan naapuri ei riko lakia tai vaivan kanssa loukkaa muita. Lyhyt elämä olisi saatava elää niin kuin itse haluaa.
 – Mistä kumpuaa halu ruoskia ja vähätellä muita? Ennemmin olisi katsottava peiliin, sillä kukaan ei ole virheetön.
 Tuomiot annetaan oikeussalissa, Martikainen muistuttaa.
 – Ja silloinkin tuomarilla on lakiopinnot takana sekä oikeus tuomita sinä päivänä käsiteltävät tapaukset.
 Joskus Martikaisesta on sanottu, että "menisi oikeisiin töihin". – En minä sellaisesta yöuniani menetä. Olkoon sitten, että olen valetöissä, ja aikoo pirulainen jatkaa. Mårten Lampén / Yle
 Pelkoa kohti
 Martikaisen pitkän uran erityisimmän keikkapyynnön takana oli Ronin äiti, joka otti yhteyttä sosiaalisessa mediassa.
 Alun perin konsertti saattohoitokodissa sovittiin parin viikon päähän yhteydenotosta. Se oli ensimmäinen mahdollinen aika kiireiselle Martikaiselle.
 Pian oli selvää, että silloin olisi myöhäistä. Ronin kunto heikkeni nopeasti. Martikainen teki päätöksensä ja siivosi kalenterinsa tyhjäksi tulevalta maanantailta.
 – Oletin, että keikka olisi häiritsevyytensä lisäksi opettavainen ja luutunutta ajattelua avartava.
 siis missä on rakas tai ystävä parhain / siellä sun paikkasi tänään jo on / kaikki me lähdemme liian varhain / kuoleman kankeuden karkelohon  J. Martikainen: Kaikki me kuolemme pian
 Kenen joukoissa seisot?
 Tarinan mukaan  Julius Caesar  vaati vierelleen orjan kuiskuttamaan korvaan:  Olet vain ihminen.
 Jarkko Martikainen on sitä mieltä, että moinen muistutus tekisi hyvää monelle vielä nykypäivänä.
 – Sen voisi laittaa luuppaamaan vaikka puhelimeen. Jos  Björn Wahlroos  toimisi näin, ei häneltä tulisi ehkä ihan niin ankaraa tekstiä meille maan matosille.
 Pankkiirien ja poliitikkojen lisäksi maistiaisia vallasta saavat muun muassa taiteilijat. Sen turmelevasta vaikutuksesta esimerkkinä on #metoo-liikkeen paljastukset.
 Suomalaisittain viime vuosien puhutuimpia tapauksia ovat ohjaajat  Lauri Törhönen  ja  Aku Louhimies  sekä Kansallisbaletin johtaja  Kenneth Greve .
 Omassa luokassaan on marraskuussa törkeästä ihmiskaupasta epäiltynä vangittu kirjailija ja teatteriohjaaja  Veijo Baltzar .
 – Taiteen nimissä tullaan aina tekemään vääryyksiä. Se ei lopu koskaan. Tässä mielessä en usko, että ajat muuttuvat paremmiksi.
 Hyvänä asiana Martikainen pitää sitä, että viime vuosina monia tapauksia on tullut julki. Se tarjoaa paikan itse kullekin tarkastella omia toimintatapoja. Samaan aikaan muusikko muistuttaa mittasuhteista.
 – Kaikki tekevät virheitä. Pitääkö yksilön loppuelämä pilata virheen takia? En ole aivan varma.
 Varmaa on vain se, että olemme ihmisiä hyvässä ja pahassa.
 – Keinot vaikuttamiseen ovat nykyään laajat. On videotallenteita ja äänityksiä, jotka voidaan irrottaa asiayhteydestä. Missä vaiheessa vuodetaan jokin tieto? Siitä taisi olla kyse esimerkiksi pääministeri  Rinteen  tapauksessa, Martikainen laskee.
 Mitähän ihmiset siitä sanovat? Se on Martikaisen mukaan elämän turhimpia kysymyksiä, joka häneltäkin jo lapsena usein kysyttiin. Mårten Lampén / Yle
 Ongelmallisena hän pitää tapaamme tehdä johtopäätöksiä. Niitä julistetaan totuuksina – usein siellä sosiaalisessa mediassa.
 – Ruoskimme ennen kuin on tietoa, onko kysymys ruoskittavasta. Nämä ovat vaarallisia asioita. Päästämme leijonat irti Colosseumilla ennen aikojaan.
 Martikainen toistaa useaan otteeseen haastattelun aikana, ettei hänen tarkoituksensa ole johdatella ihmisiä ajattelemaan tai toimimaan tietyllä tavalla. Sen sijaan ihmisyyden ja elämän merkityksellisyyden pohtimiselle on aina paikkansa.
 – En ole koskaan yrittänyt koota joukkoja omista kuulijoistani.
 vaikka mä elän kuin viimeistä päivää / kiellän sen olevan viimeinen / kavahdan terveen järjen häivää / elämää vierastan, ihminen  J. Martikainen: Kaikki me kuolemme pian
 Joulu on juhlista pahin
 Palataan 1970-luvulle. Martikainen oli kolmevuotias, kun hänen vanhempansa saivat opinnot Itä-Saksassa valmiiksi ja perhe muutti takaisin Suomeen. Pari vuotta myöhemmin poika kertoi eteenpäin isältään oppimia patologivitsejä. Oman jälkensä lapseen jätti äidin työpaikka, Kellokosken mielisairaala, ja siellä asuvat ihmiset.
 – Kellokosken prinsessa oli vakaasti sitä mieltä, että isäni on Saksan kuningas, ja äitini häntä alempiarvoinen. Hän ei siis hyväksynyt heidän liittoaan, Martikainen muistelee.
 Kellokosken prinsessa eli  Anna Lappalainen  (1896–1988) oli yli 55 vuoden ajan potilaana psykiatrisissa sairaaloissa eri puolilla Suomea. Hänen elämästään on tehty muun muassa kirja ja elokuva.
 Martikaiselle kävi selväksi, että elämä on monimuotoinen eikä ainakaan yksinkertainen kokonaisuus. Kyseenalaistamisen jalo taito kehittyi entisestään, kun hän perusti ystäviensä kanssa YUP-yhtyeen Savonlinnan taidelukiossa.
 – Punk- ja hardcore-kulttuuri oli paljon muutakin kuin musiikkia. Huomaan kantavani silloisia pohdintoja arjessani vieläkin.
 Martikaisen ajatukset kääntyvät usein vähempiosaisten elämäntarinoihin. – Jotenkin ei vaan voi päätänsä vaihtaa, hän sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Hyvä esimerkki kyseenalaistamisesta on Martikaisen ensi viikolla alkava jouluteemainen, kolmen konsertin minikiertue UMO Jazz Orchestran solistina.
 Martikaisen joululauluissa tarinat eivät ole perinteisimmästä päästä.  Pitkä marssi  -nimisessä kappaleessa jouluaattona kapakkaan saapunut väki ymmärtää toisiaan. Parhaan lahjan saa lyömällä kortin tiskiin. Tuoppi eteen ja paukku päälle. Tarina perustuu tositapahtumiin.
 – Yksi tuttavani on pyörittänyt kapakkaa iät ajat. Hän ei henno sulkea paikkaa aattona, sillä kun ovet avautuvat, ulkona on pitkä jono odottamassa.
 Toisessa kappaleessa kerrotaan, millaista on saada häätö jouluna. Kolmannessa muistutetaan jo otsikossa, että joulu on juhlista pahin – aatto ankarin 24-tuntinen yksinäisille ja niille, jotka tuntevat ulkopuolisuutta. Ajatuksen takana on Martikaisen isoisä.
 –  Mauno  ei suostunut lähtemään Turusta leskeksi jäätyään, ja lopulta matkustaminen kävi liian raskaaksi. Siellä hän vietti pitkää päivää jouluna Pitkälläkadulla ja totesi, että joulu on juhlista pahin.
 Tällaiset tarinat ovat Martikaiselle laulujen rakennusainetta ja tekevät olon melankoliseksi. Millaista olisi viettää jouluyö kodittomana? Toistelisiko sitä äitinsä nimeä ja itkisi? Ajatus karkaa Martikaisen päähän siinä missä kysymys siitä, millainen lahja ilahduttaisi omaa kummipoikaa.
 – Muualla Euroopassa kodittomia on toki enemmän, mutta muutama tuhatkin on liikaa.
 Älä äksyile, sillä elämä on lyhyt
 Sinä harmaana maanantaina alkuillasta Roni vaipui koomaan. Vuorokautta myöhemmin hän kuoli.
 Martikaiselle konsertti kuolevalle ihmiselle jätti jälkeensä polveilevia ajatuksia, joihin muusikko palaa yhä. Se lisäsi uskoa ystävyyteen, toveruuteen, rakkauden voimaan ja hyvään pyrkimisen tärkeyteen.
 ja puustasi putoaa viimeinen lehti / yö vie haaveilijan / vain hetkisen ihminen elämään ehtii / kaikki me kuolemme pian  J. Martikainen: Kaikki me kuolemme pian
 Facebookissa hän tiivisti olennaisen lainaamalla hautakirjoitusta ajalta ennen ajanlaskun alkua:
 Juo lämmintä viiniä. Älä äksyile. Elämä on niin kovin lyhyt.

Jarkko Martikainen lauloi kuolevalle miehelle ja huomasi olevansa uransa tärkeimmällä keikalla – "Lyhyt elämä olisi saatava elää niin kuin itse haluaa"


Summary: Illalla tiedetään, kuka on SDP:n ehdokas uudeksi pääministeriksi.

Hallitustunnustelija, eronnut pääministeri Antti Rinne kokoaa Suomeen tänään uutta hallitusta. Rinne tapaa aamun ja alkuiltapäivän aikana eduskuntaryhmiä hallitustunnusteluissa. Ensiksi vuorossa ovat opposition puolueet. Illalla selviää, onko SDP:n ehdotus tulevaksi pääministeriksi Antti Lindtman vai Sanna Marin. Neuvotteluista odotetaan ripeitä. Uusi hallitus pyritään nimittämään tiistaihin mennessä.
 Hallitustunnustelija  Antti Rinne  (sd.) kokoaa tänään Suomeen uutta hallitusta. Kaikki kaatuneen hallituksen viisi puoluetta ilmoittivat eilen  olevansa sitoutuneita entiseen pohjaan ja hallitusohjelmaan . Tästä aamusta alkaen Rinne tapaa eri eduskuntaryhmien edustajia ja yrittää koota uutta hallitusta ripeästi vanhalle pohjalle.
 Illalla SDP:n puoluevaltuusto päättää, ehdottaako se uuden hallituksen pääministeriksi puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtajaa  Antti Lindtmania  vai edellisen hallituksen liikenne- ja viestintäministeriä  Sanna Marinia .  Ehdokkaasta äänestetään suljetulla lippuäänestyksellä , eikä ole varmaa, tuleeko äänestystulos julki ennen Ylen puoli yhdeksän uutislähetystä.
 SDP esittää sitten henkilöitä muihin ministeripesteihinsä. Keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP päättävät hallitukseen osallistumisesta sunnuntain ja maanantain aikana.
 Lopulta eduskunta äänestää pääministeriehdokkaan hyväksymisestä, mutta mikäli kaikki edellisen hallituksen puolueet sitoutuvat sovittuun, on kyseessä pelkkä muodollisuus. Tavoitteena on, että uusi hallitus päästään nimittämään tiistaina.
 Yle seuraa päivän tapahtumia hetki hetkeltä tässä artikkelissa.
 Rinteen hallitustunnustelujen aikataulu tänään on seuraavanlainen. Hän tapaa ensiksi yhdeksältä aamulla suurimman oppositiopuolueen perussuomalaisten eduskuntaryhmän. Sitten tavataan muut eduskuntaryhmät, ensiksi oppositiosta ja sitten kaatuneesta hallituksesta. Viimeisenä, ennen neuvottelukierrosten tuloksista tiedottamista, Rinne tapaa oman sosialidemokraattisen eduskuntaryhmänsä.
 9.00  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
 9.30  Kokoomuksen eduskuntaryhmä
 10.00  Kristillisdemokraattinen eduskuntaryhmä
 10.30  Liike Nyt -eduskuntaryhmä
 11.00  Keskustan eduskuntaryhmä
 11.30  Tauko
 12.00  Vihreä eduskuntaryhmä
 12.30  Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä
 13.00  Ruotsalainen eduskuntaryhmä
 13.30  Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä
 14.15  Rinne tiedottaa eduskuntaryhmiä neuvottelukierroksen tuloksista.
 Lue lisää :
 Kaikki kaatuneen hallituksen viisi puoluetta ovat valmiit jatkamaan vanhalta pohjalta
 SDP:n ministeriehdokkaiden nimien selviäminen voi kestää myöhäiseen sunnuntai-iltaan
 Kansalta murskatuomio Rinteelle Ylen kyselyssä: yli puolet pitää eron syynä pääministerin omia toimia, neljännes katsoo kepun pettäneen

Antti Rinteen vetämät hallitusneuvottelut käydään tänään, SDP valitsee illalla pääministeriehdokkaansa – Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Erimielisiä brittinuoria yhdistää se, että kumpikin sanoo tietävänsä EU:sta nyt enemmän kuin brexitistä äänestäessään.

BIRMINGHAM/BRISTOL  – En oikeastaan haluaisi käyttää tätä vertausta, mutta se oli vähän kuin olisin tullut kaapista, sanoo  Ellie Varley , 21.
 Varley jännitti etukäteen, miten kaverit yliopistolla suhtautuisivat hänen poliittisiin kantoihinsa. Hänestä oli tullut konservatiivi ja brexitin kannattaja. Mielipiteet eivät ole kovin suosittuja yliopisto-opiskelijoiden keskuudessa.
 Eräissä bileissä Varley sitten sai sen sanottua yhdelle parhaista ystävistään. Työväenpuoluetta tukeva ystävä yllättyi kovasti, mutta siinä kaikki: mitään kummempaa ei seurannutkaan.
 – Olin turhaan peloissani.
 Tätä nykyä Varley ei mielipiteitään piilottele. Hän on mukana Students for Brexit -järjestössä ja kommentoi politiikkaa aktiivisesti sosiaalisessa mediassa. Tuntemattomilta tulee usein loukkaavia kommentteja, mutta ystäväpiiri tukee. Eivät ne rasistiksi haukkuvat häntä tunne, Varley ajattelee.
 Varley asuu nyt kotikaupungissaan Clevedonissa Länsi-Englannissa valmistuttuaan yliopistosta. Hän on töissä paikallishallinnon HR-osastolla, mutta haaveilee olevansa jonain päivänä kansanedustaja.
 – Tuntuu siltä, että sitä ei saisi sanoa ääneen, koska sitten ajatellaan, että pyrkii parlamenttiin vääristä syistä. Mutta miksi ei saisi olla päämääriä?
 Ensi torstain parlamenttivaaleissa Varley toivoo konservatiivien voittavan pääministeri  Boris Johnsonin  johdolla. Häntä turhauttaa, että Britannian EU-eroa jouduttiin lokakuussa taas kerran lykkäämään. Nyt brexitin määräaika on tammikuun lopussa.
 Bristolin keskustassa järjestettiin brexitiä vastustava mielenosoitus, johon osallistui muutamia ihmisiä.  Jani Saikko / Yle
 Varleyn mielipide brexitistä on  muuttunut täydellisesti kesän 2016 kansanäänestyksen jälkeen. Silloin hän äänesti EU:hun jäämisen puolesta. Varleylle se oli mieleenpainuvaa jo siksi, että hän pääsi äänestämään ensimmäistä kertaa elämässään.
 Brexit-puolen voitto oli Varleylle suuri pettymys, mutta vaalitulos sai hänet myös aktivoitumaan yhteiskunnallisesti. Hän ryhtyi toimimaan järjestössä, joka lobbasi mahdollisimman pehmeän EU-eron puolesta.
 Myöhemmin samana vuonna Varley liittyi myös konservatiivipuolueeseen, koska halusi äänestää  Theresa Mayta  puheenjohtajavaalissa. Varley sanoo, että entinen pääministeri May on ollut hänelle tärkeä esikuva.
 – En välttämättä silloin ajatellut olevani konservatiivi, halusin vain päästä äänestämään häntä.
 Ellie Varleyn mielestä on olennaista, että naisia on näkyvillä paikoilla yhteiskunnassa. Silloin nuorille on malleja siitä, että naisena voi tehdä mitä vain. Jani Saikko / Yle
 Varley ei vieläkään allekirjoita aivan kaikkia puolueensa kantoja. Tärkeintä on se, että konservatiivien talouspolitiikka on lähinnä hänen omaa ajatteluaan.
 Hiljalleen hän on päätynyt sille kannalle, että aiemmin lähinnä pelottavalta tuntunut kova brexit eli irrottautuminen tulliliitosta ja EU:n sisämarkkinoilta olisi Britannialle paras ratkaisu.
 Hän perustelee, että pehmeässä erossa Britannia menettäisi vaikutusvaltansa EU:ssa, mutta joutuisi yhä sitoutumaan sen sääntöihin. Kovan eron jälkeen Britannia voi ja sen pitää solmia omat kauppasopimuksensa.
 Ellie Varley tietää hyvin,  että omassa ikäluokassaan hän on loikannut vähemmistöön.  On arvioitu, että noin 70 prosenttia  alle 25-vuotiaista äänesti Britannian EU:hun jäämisen puolesta.
 Varley sanoo, että brexitin suhteen hänen päänsä käänsi ennen muuta se, että hän oppi yliopisto-opintojensa aikana ymmärtämään paremmin EU:n toimintaa.
 – Isoin asia oli se, että opin, miten paljon valtaa EU:ssa on sellaisilla toimijoilla, joita ei ole valittu vaaleilla.
 Hän viittaa Euroopan komissioon, jonka tehtävänä on antaa lakialoitteet ja edistää EU:n yleistä etua.
 – Eikä EU välttämättä ajattele Britannian parasta, mikä on sinänsä ymmärrettävää.
 Birminghamin yliopistossa  opiskeleva  Jonathan Pettifer , 22, äänesti kesällä 2016 brexitin puolesta. Tänä vuonna hän kuitenkin muutti mielensä EU-erosta. Samalla hän erosi konservatiivipuolueesta, johon oli liittynyt 17-vuotiaana.
 Konservatiivipuolueen koventunut brexit-linja ja Boris Johnsonin otteet pääministerinä olivat liikaa.
 – Ei enää tuntunut siltä, että puolue edustaisi minua. Ja vaikuttaa siltä, että Johnson todella haluaa ajaa Britannian ulos EU:sta hinnalla millä hyvänsä, vaikka ilman sopimusta.
 Ajatus kontrollin palauttamisesta Britannian omiin käsiin oli se syy, miksi hän aikanaan äänesti brexitin puolesta. Se, että EU-oikeus jyrää Britannian lakien yli, oli vastoin hänen näkemyksiään demokratiasta.
 Jonathan Pettifer oli pitkään brexit-äänestyksen jälkeenkin sitä mieltä, että EU-ero on Britannialle paras vaihtoehto. Tänä vuonna hän muutti mielensä. Jani Saikko / Yle
 Hän sanoo, että perehtyi asioihin itse, eikä brexitin puolesta tehty kampanja juuri vaikuttanut hänen äänestyspäätökseensä. Pettifer korostaa, että maahanmuuttoasioilla ei ollut hänelle väliä.
 – Enkä minä silloinkaan uskonut niitä valheita, mitä bussien kyljissä luki NHS:stä.
 Kansanäänestyksen jälkeen on selvinnyt, että erokampanjassa esitettiin katteettomia lupauksia. Kuuluisin niistä lienee  se laajasti levinnyt väite , että Britannia maksaa EU:lle 350 miljoonaa puntaa viikossa, jotka voisi brexitin jälkeen käyttää esimerkiksi julkisen terveydenhuoltojärjestelmän eli NHS:n rahoittamiseen.
 Pettiferin brexit-kannan muuttumiseen vaikutti kuitenkin se, että hän ymmärsi lopulta, miten moni äänesti eron puolesta kampanjoinnin aikana esitettyjen valheiden vuoksi.
 Juhannuksen 2016 kansanäänestyksessä 52 prosenttia briteistä kannatti EU:sta eroamista ja 48 prosenttia vastusti. Pettiferin kotikaupungissa, Birminghamin ulkopuolella sijaitsevassa Walsallissa, ero oli paljon suurempi:  lähes 68 prosenttia äänesti brexitin puolesta . Pettifer arvioi, että hänen lisäkseen moni muukin on sittemmin muuttanut mieltään.
 Jonathan Pettifer sanoo, että hänen vanhempansa eivät ole järin poliittisia. Äiti ei useimmiten ole äänestänyt ollenkaan, eikä isä tue konservatiiveja sen paremmin kuin työväenpuoluettakaan.
 Pettifer korostaa, että hän  ei ole muuttunut yhtäkkiä suureksi EU-faniksi. Hän on edelleen samaa mieltä unionin byrokraattisuudesta ja läpinäkymättömyydestä, mutta nyt hän sanoo näkevänsä jäsenyyden edut ja eroamisen haitat selvemmin.
 Hän sanoo, että Britannialla olisi paremmat mahdollisuudet vaikuttaa EU:n uudistamiseen sisältäpäin.
 – Olisi parempi olla itse pöydässä päättämässä kuin huudella ulkoa, mitä pitäisi tehdä.
 Nyt hän tuskailee, miten äänestäisi ensi viikon parlamenttivaaleissa. Hänen omassa äänestyspiirissään käydään tiukka kisa konservatiivien ja työväenpuolueen välillä. Mieluisin puolue Pettiferille olisi kuitenkin liberaalidemokraatit, jotka kannattavat EU:hun jäämistä.
 – Minua huolestuttaa, että jos äänestän liberaalidemokraatteja, sillä ei ole mitään merkitystä. Mutta en näe mitään muutakaan vaihtoehtoa. En halua äänestää labouria ja  Jeremy Corbynia , enkä voi äänestää Johnsonin konservatiivejakaan.
 Opiskelijoita Birminghamin yliopistolla. Arvioiden mukaan suurin osa brittinuorista äänesti EU:ssa pysymisen puolesta. Jani Saikko / Yle
 Britanniassa alahuoneen edustajat valitaan  niin, että maa on jaettu 632 vaalipiiriin, joista kustakin pääsee läpi eniten ääniä saanut ehdokas. Järjestelmä suosii kahta perinteistä suurta puoluetta, konservatiiveja ja työväenpuoluetta.
 Mielipidemittauksissa konservatiiveille ennustetaan selvää voittoa. Viime viikolla julkaistiin  YouGov-tutkimuslaitoksen mittaus , jonka mukaan konservatiivit saisivat 68 edustajan enemmistön. Kyselyä pidetään arvossa, sillä vuonna 2017 se ennakoi hyvin parlamenttivaalien tulosta.
 Konservatiivien voitto tarkoittaisi, että Boris Johnson saa entistä vahvemman mandaatin edistää neuvottelemansa brexit-sopimuksen toteuttamista.
 Varley sanoo, että hän ei pidä oman vaalipiirinsä konservatiiviehdokkaasta, mutta aikoo äänestää tätä silti. Puolue on tärkeämpi kuin henkilöt. Jani Saikko / Yle
 Johnson on Ellie Varleyn mielestä paras henkilö voittamaan vaalit työväenpuolueen Jeremy Corbynia vastaan, mutta muuten Varley ei ole hänestä erityisen innostunut.
 – En äänestänyt häntä puheenjohtajavaalissa. En arvosta sitä, miten hän on toiminut henkilökohtaisessa elämässään.
 Johnsonin brexit-sopimusta Varley kuitenkin pitää parempana kuin Theresa Mayn aiemmin neuvottelemaa, sillä uudessa sopimuksessa tehdään selvempi ero EU:hun.
 Kun Ellie Varleylta kysyy,  vaikuttaisiko brexit hänen omaan elämäänsä, hän vastaa nopeasti: ei.
 – Matkustaminen olisi vaikeampaa, mutta brexit ei estäisi sitä. Pitäisi vain hankkia viisumi.
 Tosin hän kertoo varanneensa tammikuulle lomamatkan Amsterdamiin uusimman brexit-lykkäyksen selvittyä.
 – Kun kerran olemme yhä EU:n jäseniä, voin yhtä hyvin ottaa siitä hyödyn irti.
 Jonathan Pettifer on huolissaan myös siitä, miten ero vaikuttaisi mahdollisuuksiin tehdä töitä ja opiskella manner-Euroopassa. Jani Saikko / Yle
 Jonathan Pettiferin mielestä matkustamisen hankaloituminen kyllä haittaisi elämää, “vaikka onkin vähän itsekästä sanoa näin”. Vielä enemmän huolettaa yritysten tilanne.
 – Ennen kuin saamme uusia kauppasopimuksia tehtyä, meille voi tulla suuria talousvaikeuksia siitä, että yritykset eivät saa myytyä tuotteitaan ulkomaille. Se voi johtaa siihen, että ihmiset menettävät työpaikkojaan, Pettifer sanoo.
 Taloustieteilijät ovat lähes yksimielisiä  siitä, että  pitkällä aikavälillä   brexitillä olisi negatiivinen vaikutus  Britannian talouteen.
 Olemme maailman viidenneksi suurin talous ja pärjäämme kyllä.  Ellie Varley
 Myös Ellie Varley tuntee laskelmat brexitin vaikutuksista Britannian talouteen. Hänen mielestään on hyvin mahdollista, että eron jälkeen talous notkahtaa. Synkimpiin arvioihin hän ei kuitenkaan usko. Hän perustelee tätä sillä, että myös ennen EU-ero-äänestystä ennustettiin talouden kärsivän pahasti, jos brexit-puoli voittaa – mutta niin ei käynytkään.
 On totta, että esimerkiksi Englannin keskuspankin ja valtiovarainministeriön ennusteet brexit-äänestyksen  välittömistä lyhyen aikavälin seurauksista  olivat liian pessimistisiä.
 Varley on valmis hyväksymään EU-eron hinnaksi sen, että se vaikuttaa talouteen. Hän ei kuitenkaan ole kovin huolissaan.
 – Olemme maailman viidenneksi suurin talous ja pärjäämme kyllä.
 Varleyn mielestä uutta kansanäänestystä  brexitistä ei tarvita, koska kansa on vuoden 2016 jälkeisissäkin vaaleissa antanut tukea brexit-myönteisille puolueille. Hän on sitä mieltä, että parasta olisi saada homma hoidettua niin pian kuin suinkin, jotta tilanne rauhoittuisi ja yritykset tietäisivät, mitä tuleman pitää.
 – Ärsyttää sanoa näin, koska se on jo klisee, mutta:  get brexit done .
 Kävi miten kävi, Jonathan Pettifer uskoo, että brexit jakaa Britanniaa vielä pitkään. ”Rehellisesti sanottuna, en usko, että pääsemme tästä yli vuosiin.” Jani Saikko / Yle
 Jonathan Pettifer taas toivoo, että hän saisi vielä uuden mahdollisuuden äänestää brexitistä.
 Uusi kansanäänestys olisi Pettiferin mielestä ainoa reilu tapa peruuttaa EU-ero, sillä jos pääministeri vain ilmoittaisi eron perumisesta, brexitin kannattajat raivostuisivat.
 Hän kuitenkin tajuaa, että toinen äänestys voi jäädä haaveeksi.
 – Tunnen syyllisyyttä siitä, miten äänestin, koska tein virheen. Sitä virhettä on mahdollisesti melkoisen vaikea korjata, koska uutta kansanäänestystä ei välttämättä tule. En ehkä saa enää tilaisuutta äänestää EU:hun jäämisen puolesta.

He muuttivat mieltään brexitistä: Ellietä, 21, EU-eron lykkääminen turhauttaa – Jonathan, 22, katuu ja haluaisi äänestää uudestaan


Onko lääkärillä velvollisuus rikkoa salassapitovelvollisuus, jos potilas kertoo tehneensä murhan?
 Tämä on yksi esimerkki kysymyksistä, joihin lääketieteen opiskelijat toivovat vastausta Lääkäriliiton lakimiehiltä.
 Lääkäriliittoon tulee vuosittain paljon kyselyjä salassapitovelvollisuudesta ja siitä, missä tilanteessa lääkärin velvollisuutena on rikkoa se.
 Laissa on määritelty esimerkiksi lastensuojeluun, ampuma-aseisiin ja liikenteeseen liittyviä tilanteita, jolloin lääkäri on velvollinen ilmoittamaan tiedoistaan eteenpäin. Ilmoitusvelvollisuus koskee lääkäriä esimerkiksi silloin, jos hän voi toiminnallaan estää törkeää rikosta tapahtumasta.
 Muutoin lääkäri saa luovuttaa tietoja eteenpäin potilaasta vain hänen suostumuksellaan.
 Lääkäriliiton lakimies  Mari Rusila  uskoo, että heille tulevat kyselyt ovat vain jäävuoren huippu. Kyselyjä tulee useita kymmeniä vuosittain. Eniten soittoja tulee lääketieteen opiskelijoilta, jotka ovat aloittamassa työuraansa opiskelujen ohessa.
 – Laki on monimutkainen ja joskus lakimiehenkin on sitä vaikea ymmärtää. Tietämys siitä, milloin on velvollisuus ilmoittaa potilaasta, on hieman huteralla tasolla ja siitä tulee kyselyjä. Kandeilla näkyvä huoli on aitoa ja välitöntä, Rusila sanoo.
 "Suhtaudutaan alusta asti vakavasti"
 Tyypillisesti lakimiehiltä kysytään lastensuojeluun ja poliisin tietopyyntöihin liittyviä asioita. Rusilan mukaan asiantuntija-avun puoleen käännytään useimmiten silloin, kun akuutti tilanne on päällä.
 – Kysytään neuvoja siitä, onko tilanne sellainen, jossa pitää tehdä lastensuojeluilmoitus. Tai miten suhtautua poliisin tietopyyntöön. Myös työnantaja voi joskus yrittää kysyä työntekijän sairauslomasta.
 Turun yliopistossa lääketiedettä opiskelevan  Johanna Vienon  mukaan vaitiolovelvollisuus on lääkärin ammatin kulmakiviä ja siihen suhtaudutaan opiskelujen alusta alkaen vakavasti. Salassapitovelvollisuuteen liittyvä laki ja tilanteet, jolloin se on rikottava ovat haastavia, Vieno myöntää. Hän uskoo, ettei suinkaan ole ainoa alaa opiskeleva, jota asia mietityttää.
 – Lääkärillä voi olla velvollisuus tai oikeus antaa tietoja potilaasta, ja niitä voi antaa oma-aloitteisesti tai pyydettäessä. Hahmottaminen ei ole helppoa. Opiskeluaikana nämä asiat voivat tuntua kaukaisilta, koska potilaskokemusta ei hirveästi ole, hän pohtii.
 Kurssi opiskelijoiden ja valmistuneiden avuksi
 Tähän mennessä Johanna Vieno on toiminut muutaman kuukauden lääkärin sijaisena vuodeosastolla. Salassapitoon liittyvät tilanteet ovat koskeneet lähinnä ajoterveyttä ja sitä, mitä asioita lääkärillä on lupa kertoa potilaan omaisille.
 – Mieluummin on liian varovainen ja kysyy apua, eikä toimi heti suoraan. Nämä ovat sellaisia asioita, jotka varmasti tulevat mietityttämään tulevaisuudessakin. Toivottavasti on kollegoita, joilta voi kysyä, Vieno pohtii.
 Lääkäriliitto on julkaissut tänä syksynä avuksi myös verkkokurssin, jolla niin opiskelijat kuin jo valmistuneet voivat testata taitojaan erilaisten esimerkkitapausten avulla.
 Rusilan mukaan kurssille löytyy selvästi tarvetta.
 – Ongelma lainsäädännössä on se, että nämä säännökset löytyvät useasta laista. Lainsäädäntö muuttuu tiheästikin.
 Lue myös:
 Poliitikot säätävät ja raha ratkaisee – 5 ongelmaa, jotka haastavat lääkärin arvoja
 Terveydenhoidossa on pakko valita – Testaa, kenet sinä jättäisit hoitamatta

Mitä jos potilas kertoo tehneensä murhan? Salassapitovelvollisuuden rikkominen mietityttää opiskelijoita ja se näkyy Lääkäriliiton lakineuvonnassa


Summary: Tieteeseen perustuvassa joululaulussa kaikki elementit ovat juuri ne suosituimmat, eikä kulkusiakaan unohdettu.

Kaksi vuotta sitten  Bostonin konservatorion  musiikkitieteen professori  Joe Bennett  teki tarkan tieteellisen analyysin 78 joululaulusta, joita britit olivat kuunnelleet Spotify-suoratoistopalvelusta eniten edellisen joulun alla.
 Suoratoistopalvelu valittiin pohjaksi, ei esimerkiksi radiokanavien soittolistoja, jotta laulut olivat varmasti ne, joita oli kuunneltu tarkoituksella. 78 puolestaan oli joululaulujen määrä siinä 200 kappaleen joukossa, joita oli kuunneltu useimmin.
 Bennett ryhmineen paloitteli niin sanat kuin musiikin alkutekijöihin ja kokosi sitten yhteen suosituimmat elementit.
 Tutkimuksessa omat lokeronsa saivat sävellaji ja sen mahdollinen vaihtuminen, tempo ja tahtilaji. Kulkusten kilkatus huomioitiin erikseen.
 Lisäksi jaoteltiin se, oliko artisti mies vai nainen vai lauloiko kenties duo, kuoro tai ei kukaan.
 Sanoissa pitää olla lunta
 Sanoitukset lajiteltiin pääteemansa mukaan yhdeksään kategoriaan, joista yksi oli sanaton.
 Muut olivat koti (perhe, takka, lahjat kuusen alla ynnä muu sellainen), rakkaus, menetetty rakkaus, tanssi ja muu hauskanpito, joulupukki ja porot, lumi ja talvisää, uskonto sekä rauha.
 Kun elementeistä alettiin haarukoida suosikkeja, sävellaji oli lähes pelkästään duuri ja tahtilaji 4/4. Lähes puolessa lauluista kilisivät kulkuset.
 Yleisimmin esiintyneet sanat olivat "lumi", "juhlat", "kuusi", "joulupukki", "rakkaus", "koti" ja "kylmä".
 Laulaja oli 68 prosentissa kappaleista mies ja 24 prosentissa nainen. Loput olivat joko useiden laulajien esittämiä tai instrumentaalikappaleita. Selvä ykkösartisti oli  Michael Bubblé . Hänen esittämiään kappaleita oli listalla kymmenen.
 Analyysi antoi  täydellisen jouluhitin kaavan : Otetaan C- tai A-duuri, tahtilaji 4/4 (joko suora tai swing) ja tempoksi 115 iskua minuutissa. Lisätään sanoitus, jossa esiintyy joulupukki, lumi, koti ja perhe tai rakkaus joulun aikaan. Ryyditetään kulkusten kilinällä kertosäkeessä.
 "Maailman iloisin joululaulu" ei purrut
 Bennett värväsi lauluntekijät  Harriet Greenin  ja  Steve Andersonin  kirjoittamaan laulun, johon tulivat kaikki suosikkielementit. Laulajaksi pyydettiin lontoolainen gospelkuoro London Community Gospel Choir.
 Yhteistyöstä syntyi  Love's Not Just For Christmas , jota tekijät kutsuivat maailman iloisimmaksi joululauluksi ja jota Bennet kehui loistavaksi.  Sen voi kuunnella ja katsellaYoutubesta .
 Laulusta ei tullut seuraavan joulun kaikkialla raikaavaa hittiä eikä sitä ole tänäkään vuonna soitettu.
 Kaavan perusteella laulajan olisi kuulunut olla Michael Bubblé. Ehkä hän olisi kiidättänyt kappaleen suosikkilistoille.
 Mitä britit sitten kuuntelivat jouluna 2016, jonka suoratoistokuuntelulle Bennett perusti tutkimuksensa? Nostalgia puri moneen, joko alkuperäisenä tai uudella esittäjällä ryyditettynä.  Baby It's Cold Outside  ja  Santa Baby  olivat 78 kappaleen joukossa kolmena eri versiona.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä


Summary: Tulipalo sattui kaupungin keskustassa sijaitsevalla viljatorilla.

Intian pääkaupungissa New Delhissä on sattunut voimakas tulipalo, jossa on kuollut ainakin 34 ihmistä.
 Lisäksi 15 ihmistä saa sairaalahoitoa palovammoista sekä savun hengittämisen aikaansaamista oireista johtuen.
 Suurta tulipaloa sammuttamaan hälytettiin kymmeniä paloautoja.
 Tulipalo sattui kaupungin keskustassa sijaitsevalla viljatorilla puoli kuuden aikaan aamulla. Sen syttymissyytä ei toistaiseksi tiedetä.
 Alueella on runsaasti kapeita ja ahtaita kujia, joissa toimii kauppoja ja pienimuotoisia työpajoja.
 – Olemme pelastaneet palon tieltä ainakin 50 ihmistä, New Delhin palokunnan varajohtaja  Sunil Choudhary  sanoi. Hänen mukaansa palorakennuksessa nukkui tapahtumahetkellä suuri määrä työntekijöitä.
 Suurin osa kuolonuhreista nukkui tapahtumahetkellä, viranomaiset kertovat.

Voimakas tulipalo surmasi 34 ihmistä Intian pääkaupungin New Delhin keskustassa


Summary: Jengivangit on päätetty eristää muusta vankiyhteisöstä, jotta muut voivat suorittaa turvallisesti vankeusaikansa loppuun.

Suomen suljettuihin vankiloihin on tulossa jengiosastot, kirjoittaa Lännen Media. Lisäksi kaikkein vaarallisimmille vangeille tarkoitettujen varmuusosastojen määrä vankiloissa kasvaa kahteen ja paikkojen määrä kolminkertaistuu.
 Rikosseuraamuslaitos (Rise) on päättänyt eristää jengivangit muusta vankiyhteisöstä aiempaa tehokkaammin, jotta muut vangit voivat suorittaa turvallisesti vankeusaikansa loppuun.
 Osa vankiloista on jo ottanut jengiosastot käyttöön, ja ensi vuonna Rise edellyttää tätä muiltakin suljetuilta vankiloilta.
 Vankilahenkilökunnan turvallisuutta aiotaan parantaa muun muassa ottamalla käyttöön henkilökunnan turvatarkastukset.
 Rikollisjärjestö United Brotherhood käyttää vankiyhteisössä merkittävää epävirallista valtaa. Keskusrikospoliisin mukaan järjestö hallitsee vankiloiden huumekauppaa sekä pakottaa muita vankeja ja heidän omaisiaan rikoksiin.
 Lue lisää :
 Näin toimii Suomen vaarallisimpana pidetty rikollisryhmä: "farmijoukkue" hoitaa likaiset työt, huipulla on maaseudun rauhassa asuva mies
 HS: Laaja huumausainerikoskokonaisuus syyttäjälle: United Brotherhoodin epäillään toimittaneen satoja Subutex-tabletteja Riihimäen ja Turun vankiloihin

Lännen Media: Suomen vankiloihin aiotaan perustaa erilliset jengiosastot


Summary: Pohjois-Korean valtionmedian mukaan kokeella on merkittävää vaikutusta maan strategiseen asemaan.

Pohjois-Korea on suorittanut lauantaina “hyvin tärkeän kokeen” Sohaen satelliittien laukaisuasemallaan, Pohjois-Korean valtionmedia kertoo.
 KCNA-median mukaan kokeella on merkittävää vaikutusta Pohjois-Korean strategiseen asemaan lähitulevaisuudessa.
 Valtionmedia ei tarkentanut yksityiskohtia siitä, mitä koe tarkalleen ottaen koski. Mutta eri medialähteiden mukaan tuoreet satelliittikuvat kertovat Pohjois-Korean kenties jatkavan satelliittien laukaisuun soveltuvien kantorakettien mottorien testaamista.
 – Kyseessä oli ilmeisesti maassa tehty kantoraketin moottorin testaus Sohaessa. Tämä ei ollut koelaukaisu, Yhdysvaltalaisten tiedemiesten keskusjärjestön  Ankit Panda  pohti tviitissään.
 Pohjois-Korean YK-lähettiläs ilmoitti aikaisemmin lauantaina, että Yhdysvaltojen kanssa käytävät keskustelut ydinohjelmasta eivät ole enää ajankohtaisia.
 Lue myös:   Pohjois-Korea: Pitkiä neuvotteluja ydinohjelmasta ei tarvitse enää jatkaa
 YK on yrittänyt evätä Pohjois-Koreaa laukaisemasta satelliitteja kiertoradalle, koska sitä voidaan pitää pitkän matkan ohjusteknologiana.
 Pohjois-Korea on onnistunut laukaisemaan satelliitin kiertoradalle ensimmäisen kerran vuonna 2012. Edellisen kerran maa on onnistunut satelliitin laukaisemisessa vuonna 2016.
 Aiheesta lisää:
 Kim Jong-un ilmaisi “suurta tyytyväisyyttä” viimeisimpään ohjuskokeeseen
 Japani ja Etelä-Korea: Pohjois-Korea laukaisi kaksi ohjusta Japaninmereen
 Pohjois-Korea julkaisi kuvia ratsastavasta johtajasta – Kuvien on arveltu pohjustavan tärkeää poliittista päätöstä
 USA:n ja Pohjois-Korean neuvottelut Ruotsissa loppuivat lyhyeen

KCNA: Pohjois-Korea on suorittanut “hyvin tärkeän kokeen”


Summary: Välikohtaus tapahtui keskellä moottoritietä Maranhãon osavaltiossa.

Kaksi alkuperäiskansaan kuuluvaa miestä on kuollut lauantaina tapahtuneessa ammuskelussa Brasiliassa, maan turvallisuusviranomaiset kertovat. Ammuskelussa haavoittui lisäksi kaksi ihmistä.
 Välikohtaus tapahtui keskellä moottoritietä lähellä El-Betelin kylää. Asemiehet avasivat auton ikkunat ja aloittivat ammuskelun välittömästi, Guajajara-kansan edustaja  Magno Guajajara  kertoo.
 Marraskuussa yksi Guajajara-kansan sademetsän suojelijoihin kuulunut  Paulo Paulino Guajajara  surmattiin lähellä sitä paikkaa, jossa lauantain välikohtaus tapahtui. Guajajarat ovat tunnettuja vartijoistaan, jotka suojelevat elinaluettaan laittomalta sademetsien kaatamiselta.
 "He ottavat meidät hengiltä"
 Välikohtaus tapahtui samaan aikaan, kun YK:n kansainvälinen ilmastokokous on käynnissä Madridissa, Espanjassa. Brasilian alkuperäiskansojen johtajat ovat paikalla kokouksessa ja yrittävät kääntää huomiota alkuperäiskansojen metsien suojelun tärkeyteen.
 – Kuinka kauan tätä kestää? Kuka kuolee seuraavaksi, Brasilian alkuperäiskansojen APIB-järjestön johtaja  Sonia Guajajara  kysyy.
 Sonia kertoo uutistoimisto Associated Pressille puhelimitse ilmastokokouksesta Madridista, että Brasilian päättäjien on havahduttava.
 – Viranomaisten on käännettävä katseensa meihin alkuperäiskansoihin. He ottavat meidät hengiltä, hän toteaa.
 Brasilian liittovaltion poliisi tutkii El-Betelissä tapahtunutta rikosta ja etsii teolle motiivia, Brasilian oikeusministeri  Sergio Moro  kertoo sosiaalisessa mediassa.
 Moro on myös harkinnut kansalliskaartin lähettämistä Maranhãon osavaltioon.
 Lue myös:
 Laittomat puunkaatajat tappoivat tunnetun Amazonin metsien suojelijan Brasiliassa – heimojohtaja syyttää hallitusta kansanmurhasta
 Brasilian Amazonin sademetsäkadosta julkaistiin tarkistettu tilasto – tuho hieman luultua suurempi
 Avaruusjärjestö: Brasilian Amazonin sademetsän kato suurin yli kymmeneen vuoteen

Kaksi alkuperäiskansan jäsentä on kuollut ammuskelussa Brasiliassa


Summary: Lauantain ja sunnuntain välisenä yönä päättyi viikko, jonka aikana osapuolet eivät tulittaneet toisiaan rajan yli.

Palestiinalaiset militantit ovat ampuneet kolme ohjusta Gazan alueelta Israelin puolelle lauantai-iltana, Israelin armeijan lähteet kertovat. Samalla päättyi viikko, jonka aikana osapuolet eivät tulittaneet toisiaan rajan yli.
 Israelin armeijan kertoo tiedotteessaan, että Gazan alueelta ammuttiin kolme ammusta kohti Israelia. Kaksi ammuksista pysähtyi Israelin ohjuspuolustusjärjestelmään.
 Lääkärilähteiden mukaan Sderotin kaupungissa Israelissa kolme ihmistä loukkaantui lievästi, kun he hakeutuivat suojaan hälytyssireenien soidessa vaaran merkiksi.
 Muista tuhoista alueella ei ole raportoitu.
 Israel vastasi omalla iskullaan
 Israel vastasi palestiinalaisten militanttien provokaatioon tekemällä ilmaiskun Gazan Hamasin hallinnoimille alueille. Palestiinan turvallisuusviranomaisten mukaan isku tapahtui varhain sunnuntaina.
 Iskut kohdistuivat Hamasin aseellisen siiven, al-Qassamin kohteisiin pohjoisessa ja läntisessä Gazassa, Hamasin edustajat kertovat.
 Tiedettävästi iskuissa ei ole syntynyt henkilövahinkoja.
 Aiheesta lisää:
 Joukkomurha jota ei ollut – Israelissa väitellään Gazan tuhoisan iskun kulusta ja syystä
 Israelin ja Gazan militanttien välinen tulitauko horjuu – Israel vastasi Gazasta ammuttuihin raketteihin ilmaiskulla
 Israel ja Gazan militantit tulitaukoon – "Kovien panosten käyttö rajalla loppuu"
 Israelin ja palestiinalaisryhmittymien välillä verinen tiistai – Satoja raketteja ja yli 10 kuollutta

Gazasta ammuttiin kolme ohjusta Israeliin – Israel vastasi ilmaiskulla Hamasin kohteisiin


Summary: Puolustusministeri Mark Esper vakuuttaa, että välikohtaus ei vaikuta Yhdysvaltojen ja Saudi-Arabian väleihin.

Yhdysvaltain puolustusministeri  Mark Esper  sanoo, että Pensacolassa Floridassa perjantaina tapahtunut joukkoampuminen ei tämän hetkisten tietojen mukaan ollut terroristinen teko.
 Puolustusministeri Esper puhui lauantaina Reagan National Defense Forum -tapahtumassa Kaliforniassa ja toivoi työrauhaa ampumavälikohtausta selvittäville tutkijoille.
 Esper vakuutteli myös, että välikohtaus ei hänen nähdäkseen heikennä Yhdysvaltojen ja Saudi-Arabian välejä eikä maiden välistä sotilasyhteistyötä.
 Yhdysvaltain laivaston lentotukikohdassa Floridan Pensacolassa tapahtui perjantaina ampumavälikohtaus, jossa laivaston mukaan kuoli ampujan lisäksi kolme ihmistä. Lisäksi välikohtauksessa haavoittui kahdeksan, joista kaksi on poliiseja.
 Viranomaisten mukaan ampuja oli saudiarabialainen lentäjäoppilas, joka ampui käsiaseella luokkahuoneita sisältäneessä rakennuksessa. Ampuja oli Yhdysvalloissa osana Saudi-Arabian kanssa tehtävää sotilaskoulutusyhteistyötä.
 Internetissä ääriliikkeitä seuraava ryhmä kertoo löytäneensä ampujan sosiaaliseen median julkaisuja, jotka ampuja kirjoitti vain tunteja ennen ampumavälikohtausta. Epäilty oli kirjoittanut muun muassa kritiikkiä Yhdysvaltojen käymistä sodista sekä lainauksia kuolleelta al-Qaida -johtajalta Osama Bin Ladenilta.
 Aiheesta lisää:
 Ampumavälikohtaus laivaston lentotukikohdassa Floridassa – ampuja oli saudiarabialainen lentäjäoppilas, terrorimotiivi yksi tutkintalinja

Yhdysvaltain puolustusministeri: Pensacolan joukkoampumisessa ei terroristista motiivia


Summary: Yhtiö myöntää ohjanneensa kymmeniä miljoonia virkamiesten viihdyttämiseen.

Ruotsalainen verkkoyhtiö Ericsson suostuu maksamaan yli miljardi dollaria sopiakseen sitä vastaan esitetyt korruptiosyytökset, kertoo Yhdysvaltojen oikeusministeriö.
 Yhdysvaltalaissyyttäjän mukaan Ericsson on myöntänyt vuosia kestäneen korruptiokampanjan yhteensä viidessä maassa vahvistaakseen otettaan telekommunikaatiomarkkinasta.
 – Ericssonin korruptiotoimissa oli mukana korkean tason johtajia ja toimet ulottuivat 17 vuoden ajalle ja ainakin viiteen maahan, ja kaikki tämä oli harhaanjohdettua yritystä kasvattaa voittoja, Yhdysvaltain oikeusministeriön rikosoikeudellisen osaston johtaja  Brian Benczkowski  totesi lausunnossa.
 Syyttäjien mukaan vuosina 2000-2016 Ericsson juonitteli muun muassa lahjuksien maksamisella ja kirjanpidon vääristelyllä Kiinassa, Indonesiassa, Vietnamissa, Kuwaitissa ja Djiboutissa.
 "Olen järkyttynyt näistä menneistä epäonnistumisista"
 Ericsson osasi odottaa suuria maksuja, sillä yhtiö kertoi jo aiemmin tehneensä 12 miljardin kruunun eli noin 1,1 miljardin euron varauksen kattaakseen korruptiotutkinnan seuraamuksia. Yhtiö on vuodesta 2013 tehnyt Yhdysvaltain viranomaisten kanssa yhteistyötä korruptiovyyhdin tutkinnassa.
 Se on muun muassa myöntänyt, että eettisiä koodeja on rikottu ja esimerkiksi sisäisessä valvonnassa on ollut puutteita. Ericsson on myös myöntänyt, että se on ohjannut kymmeniä miljoonia dollareita Kiinassa viranomaisten lahjoihin, matkoihin ja viihdyttämiseen, jotta se voittaisi valtio-omisteisten yhtiöiden sopimuksia.
 Myös Ericssonin egyptiläinen tytäryhtiö myönsi perjantaina Yhdysvaltain liittovaltion tuomioistuimelle syyllistyneensä rikkomuksiin.
 Ericsson julkaisi lausunnon, jossa se kertoo muun muassa suostuneensa riippumattomaan arviointiin. Yhtiö kertoo myös sitoutuneensa uudistamaan merkittävästi sisäistä valvontaansa ja eettisiä ohjeitaan.
 – Olen järkyttynyt näistä menneistä epäonnistumisista. Sopuun pääseminen yhdysvaltalaisviranomaisten kanssa mahdollistaa sen, että voimme sulkea tämän luvun. Voimme siirtyä nyt eteenpäin ja rakentaa vahvempaa yhtiötä, toimitusjohtaja  Börje Ekholm  totesi lausunnossa.

Ruotsalainen Ericsson suostuu maksamaan yli miljardi dollaria sopiakseen korruptiosyytökset


Poliisi otti 13 kiinni Helsingin mielenosoituksissa
 Itsenäisyyspäivää juhlittiin myöhään yöhön eri puolilla Suomea. Tasavallan presidentin juhlavastaanoton tunnelmiin pukuloistoineen ja haastatteluineen  voit palata täällä .
 Helsingissä järjestettiin illalla useita kulkueita ja mielenosoituksia, joihin osallistui yhteensä muutamia tuhansia ihmisiä. Tapahtumat sujuivat enimmäkseen rauhallisesti, mutta  poliisi otti kiinni  13 ihmistä häiriköinnin tai kiellettyjen tavaroiden hallussapidon takia.
 Helsingissä oli yhteensä satoja poliiseja. Apua saatiin muilta poliisiasemilta. Marja Väänänen / Yle
 Rinne odottaa vastauksia kysymyksiin
 Uuteen hallitukseen haluavat puolueet  antavat vastauksensa  hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) kysymyksiin lauantaina. Eduskuntaryhmien vastauksia odotetaan kello 16:een mennessä, ja ne julkistetaan määräajan jälkeen. Rinne erosi pääministerin paikalta keskustan tunteman luottamuspulan takia tiistaina. Eduskunnan suurin puolue sosiaalidemokraatit valitsi hänet hallitustunnustelijaksi torstaina.
 SDP:n puheenjohtaja, pääministeri Antti Rinne vastasi median kysymyksiin SDP:n eduskuntaryhmän kokouksen jälkeen eduskunnassa Helsingissä torstaina 5. joulukuuta. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Kaikki Rinteen hallituksessa olleet puolueet ovat ilmaisseet olevansa valmiita jatkamaan samalla kokoonpanolla ja pitämään kiinni kesäkuussa sovitusta hallitusohjelmasta. Varsinaiset hallitusneuvottelut käydään sunnuntaina.
 Briteissä viimeinen väittely ennen vaaleja
 Britannian pääoppositiopuolueen johtaja Jeremy Corbyn ja pääministeri Boris Johnson kohtasivat BBC:n vaaliväittelyssä 6. joulukuuta. Jeff Overs / BBC / AOP
 Britanniassa pääministeri  Boris Johnson  ja pääoppositiopuolueen johtaja  Jeremy Corbyn   ottivat illalla  tv-väittelyssä yhteen brexitistä. Kyseessä oli kaksikon viimeinen tv-väittely ennen parlamenttivaaleja, jotka järjestetään ensi viikolla.
 Pala Etiopian kommunistista historiaa ajaa edelleen pääkaupungin kaduilla
 Addis Abeban Ladoja kutsutaan leikkimielisesti myös “kirpputakseiksi”. Fredrik Lerneryd / Yle
 Etiopian kaduilla kiitää yhä Neuvostoliitosta maahantuotuja Ladoja. Ne olivat kerran Addis Abeban taksibisneksen peruspilari. Mutta koska 1970-luvun autoille on hankalaa löytää varaosia, Ladat tulevat pian tiensä päähän. Lue  Liselott Lindströmin   mobiilitarina Etiopian Ladoista
 Sateista säätä ja huonoa keliä
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Suomeen ennättää jo lauantaiksi uusia sateita. Itsenäisyyspäivän sää jatkuu: etelässä tulee vettä, maan keskiosissa vettä, räntää ja lunta. Pohjanmaalta Pohjois-Karjalaan yltävällä alueella voi pyryttää lunta ja keli muuttunee monin paikoin huonoksi, joten varovaisuuteen ajaessa kehotetaan. Pohjoisessa on pääosin poutaista. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Itsenäisyyspäivää juhlittiin rauhallisesti, vastausten takaraja hallitustunnusteluissa lähestyy ja Ladat kiitävät Etiopian kaduilla


Summary: Yhteiskunnan konservatiiviset arvot estävät avoimen seksuaaliopetuksen Venäjällä.

DONIN ROSTOV  Perjantai-iltapäivä on jo pitkällä, mutta luokkahuone seuraa silti herkeämättä opetusta. Täysi-ikäisyyden kynnyksellä olevat nuoret kuuntelevat, kun vapaaehtoistyöntekijä  Katja Pintšukova  kertoo miehen sukuelimen mitoista.
 – Kaikkea 17:stä 21:een senttimetriin pidetään isona ja yli 21-senttimetristä jättiläismäisenä, Pintšukova sanoo, mikä laukaisee yleisen hälinän luokassa.
 Viestinnän ja tietotekniikan opiskelijoita valistetaan seksistä toisen asteen oppilaitoksessa Rostovissa. Aiheesta on tullut puhumaan seksuaaliterveyttä edistävä Dance4Life-järjestö.
 Vapaaehtoiset keskittyvät naisten ja miesten sukuelimien eroista ja ehkäisyvälineistä kertomiseen. Hivistä ei varsinaisesti mainita lainkaan, saati sitten seksin tai seksuaalisuuden moninaisuudesta.
 Seksivalistustunti oli Alina Karpovalle (kesk.) ensimmäinen laatuaan. Hänen mukaansa intiimi aihe tuntui hieman vaivaannuttavalta, mutta sen käsittely on silti tärkeää. Grigori Vorobjov / Yle
 Opiskelijoilla tuntuisi olevan kiinnostusta puhua seksistä suoremminkin.
 – Miksei anaaliseksistä puhuttu? Sitähän voi myös harrastaa, nuori nainen kuiskaa vierustoverilleen tunnin päättyessä.
 Seksivalistus on kouluissa harvinaista
 Nyky-Venäjän mittapuulla rostovilaisessa ammattikoulussa pidettty seksuaalivalistustunti on kuitenkin suorasanainen. Tavallisesti koulussa ei seksistä puhuta, eikä seksuaalikasvatus ole osa opetusohjelmaa.
 Tämä on sopinut myös Venäjän opetusministeri  Olga Vasiljevalle ,  jonka mukaan  intiimeistä asioista valistaminen kuuluu vanhemmille. Usein aihetta arastellaan myös kotona.
 Puutteellinen seksuaalivalistus vaikeuttaa entisestään taistelua hi-virusta vastaan. Tilanne on hälyttävä, koska uusien hiv-tartuntojen määrä kasvaa Euroopassa nopeiten juuri Venäjällä. Viime vuoden lukujen perusteella Venäjällä todettiin uusia tartuntoja suhteutettuna väestömäärään yli 20 kertaa enemmän kuin Suomessa.
 Seksistä valistaneen Katja Pintšukovan mukaan tällä kertaa tunnilla ei puhuttu hivistä, koska sukupuolitaudit ovat erittäin tylsä aihe. Grigori Vorobjov / Yle
 Jotta 15–18-vuotiaille nuorille voi antaa oppilaitoksissa seksuaalikasvatusta, tarvitaan siihen vanhempien lupa. Vanhemmat kuitenkin usein pelkäävät, että seksistä puhuminen voi herättää lapsessa vääränlaista kiinnostusta asiaa kohtaan.
 Tämän vuoksi Venäjän terveysministeriöstä  ehdotettiin hiljattain , että koululaisten vanhempia alettaisiin järjestelmällisesti valistaa hivistä ja siitä, kuinka siltä voi suojautua. Silloin vanhemmat ymmärtäisivät tilanteen vakavuuden ja sallisivat helpommin koulujen seksivalistuksen.
 Koulussa ei voi puhua suoraan seksistä
 Hivin vastaista vapaaehtoistyötä tekevä  Roman Polikarpov  tietää, kuinka arka aihe seksistä puhuminen Venäjällä nykyisin on – etenkin jos aihetta käsitellään koulussa.
 Lastenlääkärinä työskentelevä Polikarpov on ollut 10 vuotta mukana seksuaalikasvatusta edistävän Dance4Life-järjestön toiminnassa. Hän kouluttaa järjestön vapaaehtoisia kertomaan suojatusta seksistä nuorille.
 Rostovin Dance4Life-järjestön pitkäaikaisen aktiivin Roman Polikarpovin mukaan venäläiseen kulttuuriin ei kuulu seksistä puhuminen avoimesti.  Grigori Vorobjov / Yle
 Seksistä kerrotaan nuorille erittäin hienotunteisesti. Esimerkiksi kondomien käytön harjoitteleminen tai edes niiden tuominen näytille oppilaitoksiin on Polikarpovin mukaan mahdotonta.
 – Haluamme kunnioittaa niiden ihmisten tunteita, jotka hämmentyisivät tällaisesta. Joku voi pitää sitä yllyttämisenä seksiin, hän sanoo.
 Polikarpovin mukaan samasta syytä vapaaehtoiset välttävät koulussa seksisuhteista puhumista ja kertovat sen sijaan ihmisten välisistä suhteista.
 – Kulttuurissamme ei ole tapana, että seksistä puhutaan kovaan ääneen. Me otamme vanhempien ja opettajien mielipiteen huomioon, Polikarpov sanoo.
 Perheonnen oppitunti korvaa seksivalistuksen
 Seksuaaliopetuksen sijaan Venäjällä on alettu opettaa kouluissa perhetiedoksi nimettyä oppiainetta. Sen tarkoituksena on kasvattaa nuorten moraalista pohjaa ja vähentää avioerojen määrää.
 Venäjän parlamentin ylähuoneesta eli liittoneuvostosta on tuettu perhetiedon ottamista kouluopetukseen. Myös Venäjän lapsiasiamies  Anna Kuznetsova   on kannattanut  tämän myös perheonnen oppitunniksi kutsutun aineen laajempaa käyttöönottoa kouluissa.
 Seksuaalivalistusta edistävän Roman Polikarpovin mielestä on hyvä asia, että nuorille painotetaan oikean kumppanin odottamisen ja uskollisuuden tärkeyttä. Samalla myös kondomien käytöstä pitäisi puhua suoraan, sillä Venäjän yhä paheneva hiv-tilanne vaatii sitä.
 – Venäläiset tietävät hivistä vain vähän ja he eivät tajua, että riski sairastua on todellinen. Tänä päivänä hiv koskee jokaista venäläistä, Polikarpov sanoo.
 Perinteiset perhearvot ovat taas nousussa
 Venäjällä on alettu kuluvalla vuosikymmenellä puhua laajasti ”perinteisistä perhearvoista”.
 Valtion hallitsemassa mediassa seksuaalinen monimuotoisuus on leimattu todisteeksi länsimaiden rappiosta ja venäläisten arvojen vastaiseksi tuontitavaraksi. Samalla myös koulujen seksuaaliopetusta on alettu pitää epäilyttävänä.
 Viisi vuotta sitten maailman aids-päivänä Venäjän silloinen lapsiasiavaltuutettu  Pavel Astahov   sanoi , ettei seksuaalikasvatus tule koskaan oppiaineeksi venäläiskouluissa.
 Astahov arvioi tuolloin, että varhainen seksuaaliopetus voi olla ristiriidassa venäläisten moraalisääntöjen ja siveellisyyden sekä maan perinteiden kanssa.
 Aleksandr Sobolev (kesk.) oli tyytyväinen seksivalistustuntiin ja sanoi, että tiedot eri ehkäisyvälineistä tulevat tarpeeseen myöhemmin elämässä. Grigori Vorobjov / Yle
 Konservatismi näkyy lainsäädännössä
 Konservatiivisen maailmankuvan suosion kasvu näkyy lainsäädäntöön tehdyissä muutoksissa. Vuonna 2012 Venäjällä tuli voimaan laki lasten suojelemiseksi terveyttä ja kehitystä vahingoittavalta tiedolta.
 Vuodesta 2016 lähtien Venäjällä on ollut kiellettyä ”propagoida ei-perinteisiä seksuaalisuhteita” alaikäisille. Laki tarkoittaa käytännössä sitä, että seksuaalivähemmistöistä ei saa levittää nuorille myönteistä tai neutraalia tietoa.
 Uusia lakeja on perusteltu lapsien suojelemisella. Ne ovat kuitenkin osaltaan johtaneet seksivalistuksen heikkenemiseen.
 Jopa neljällä prosentilla 30–40-vuotiaista miehistä on hiv-tartunta.  Valvova viranomainen Rospotrebnadzor
 Silti pientä edistystäkin saattaa tapahtua hivin torjumisessa lainsäädännön keinoin. Venäjän hallituksen käsittelyyn on vihdoin viety lakialoite, jolla halutaan kieltää virheellisen tiedon levittäminen hivistä. Se tekisi laittomaksi esimerkiksi hi-viruksen olemassaolon kieltämisen.
 Hivin leviämistä vastaan taisteleva Roman Polikarpov kertoo, että jotkut Venäjällä uskovat esimerkiksi salaliittoteoriaan, jonka mukaan hi-virus on kansainvälisten lääkefirmojen keksimä huijaus.
 Hiv-epidemia pahenee edelleen Venäjällä
 Etelä-Venäjällä sijaitsevalla Rostovin alueella uusien hiv-tartuntojen määrä on saatu vihdoin laskemaan. Vapaaehtoisjärjestö Dance4Life kertoo, että uudet tartunnat ovat vähentyneet etenkin nuorempien ikäluokkien parissa.
 Koko maassa tilanne jatkuu kuitenkin synkkänä.
 Rekisteröityjen hiv-positiivisten  määrä on  Venäjällä yli miljoona. Vuoden ensimmäisen puoliskon aikana uusia tartuntoja rekisteröitiin 47 000. Kaikkein eniten tartuntoja on 30–40-vuotiailla miehille, joista jopa neljällä prosentilla on todettu hi-virus.
 Venäjällä hiviä on pidetty pitkään lähinnä suonensisäisten huumeidenkäyttäjien ja homomiesten ongelmana. Tuoreiden tilastojen mukaan hiv-tartunnat leviävät kuitenkin nykyään useimmiten heteroseksissä.
 Lue lisää aiheesta:
 Infektioylilääkäri: Itärajan takana käynnissä vertaansa vailla oleva hiv-epidemia – vaikutukset tuntuvat myös Suomessa
 Olga on isoäiti, joka sai mieheltään hivin – Venäjällä virus leviää nopeimmin kun muualla

Seksivalistuksen puute kiihdyttää Venäjän hiv-epidemiaa – ”Miksei anaaliseksistä puhuttu?”


Summary: Syynä kuivumiseen on Sambesijoen poikkeuksellisen alhainen vesimäärä.

Vesimäärä Zimbabwen ja Sambian rajalla sijaitsevilla Victorian putouksilla on hälyttävän alhainen. Yli sata metriä korkeiden vesiputousten yleensä voimakkaana pauhaava virta on vaimennut kuivuuden johdosta paikoittain vain heikoksi virraksi.
 Vesimäärä Sambesijoessa, jonka vettä putouksissa virtaa, on pienimmillään sitten vuoden 1995.
 Sambian presidentti  Edgar Lungu  syyttää putouksien kuivumisesta ilmastonmuutosta, mutta tutkijat eivät ole asiasta yksimielisiä.
 – On vaikeaa sanoa johtuuko tämä ilmastonmuutoksesta, koska kuivakausia on ollut aina, Sambesijoen tutkimiseen erikoistunut hydrologi  Harald Kling  Pöyrystä sanoo.
 Turisti kävelee polkua pitkin kuivuudesta kärsivässä sademetsässä Victorian putouksien lähellä 3. joulukuuta. Zinyange Auntony / AFP
 Paikalliset ja turistit ihmeissään
 Victorian putoukset ovat merkittävä turistinähtävyys. Putouksien lähellä työskentelevät yrittäjät ovat huolissaan kuivuuden vaikutuksista turismiin.
 – On täällä ollut kuivaa aikaisemminkin, mutta en ole koskaan nähnyt putouksia tässä kunnossa, matkamuistomyyjä  Dominic Nyambe  sanoi ja lisäsi pelkäävänsä turistien kaikkoavan kun tieto putouksien kuivumisesta leviää.
 Matkamuistomyyjä  David Samalambo  sanoo, ettei muista koskaan kokeneensa yhtä pitkäkestoista kuivakautta alueella.
 Putouksia katsomaan tullut saksalainen turistiryhmä oli ihmeissään.
 – Vettä ei näytä olevan paljoa. Muutaman kiven välistä tulee pieni puro,  Benjamin Konig  ihmetteli.

Katso video kuivuneista Victorian putouksista – "En ole koskaan nähnyt niitä tässä kunnossa"


Summary: Riisin sisältämä arseeni kertyy ihmisen kehoon. Nyt on selvitetty, kertyykö sitä myös koiriin.

Riisin syöttäminen koiralle saattaa lisätä terveydelle haitallisen arseenin kertymistä lemmikin elimistöön. Arseeni on raskasmetalli, jota päätyy riisiin sen kasvatuksen aikana maaperästä ja kasteluvedestä.
 Suomalaistutkimuksessa selvisi, että arseenia on riisipitoista ruokaa syövän koiran turkissa enemmän kuin koiralla, jonka ruokavalio on riisitön. Havainnon tehnyt Helsingin yliopiston DogRisk-tutkimusryhmä toteaa kuitenkin, että koiran terveyden kannalta erot eivät välttämättä ole merkittäviä.
 – Nyt saadut tutkimustulokset eivät viittaa siihen, että riisipohjaisen kuivamuonan syöminen olisi vaarallista koirille, toteaa tohtorikoulutettava  Sarah Rosendahl  Helsingin yliopiston eläinlääketieteen tiedekunnasta.
 Asia ei kuitenkaan ole aivan yksinkertainen.
 Osa koirista syö ison osan elämästään samaa ruokaa. Arkistokuva. Mari Jäntti / Yle
 Arseenin riskit ihmiselle tunnetaan
 Koirien ja ihmisten krooniset sairaudet ovat melko samanlaisia. Siksi ei Rosendahlin mukaan voi sulkea pois mahdollisuutta, että arseeni vaikuttaa koiran terveyteen samalla tavalla kuin sen tiedetään vaikuttavan ihmiseen eli haitallisesti.
 Arseenin vaikutusta ihmisen terveydelle on tutkittu pitkään. Sen tiedetään lisäävän ihmisellä eräiden syöpien riskiä. Arseenialtistuksella on osoitettu olevan yhteys myös diabetekseen ja neurologisiin sairauksiin.
 Koirissa aineen vaikutusta on tutkittu vasta vähän ja nyt valmistunut tutkimus oli pieni. Havainnon vahvistaminen vaatii siis vielä lisää tutkimusta.
 Ruuan arseeni on Rosendahlin mukaan huolestuttavaa kahdesta syystä. Koirat ovat paljon ihmistä pienempiä, joten arseenipitoisuus on painokiloa kohden mitattuna koiralla suurempi kuin ihmisellä. Lemmikkikoiran ruokavalio ei myöskään usein ole samalla tavalla vaihtelevaa kuin ihmisellä.
 Samaa muonaa joka päivä
 Koirien ruokinnassa on tavallista, että koirayksilö syö samaa ruokaa joka päivä vuodesta toiseen. Osa koirista on ruokansa suhteen niin kranttuja, ettei hyväksi havaitun ruuan vaihtaminen edes toisen valmistajan tuotteeseen tule kysymykseen.
 – Koska koirat syövät samaa ruokaa pitkänkin aikaa, jotkut koko elinikänsä, raskasmetallien ja muiden epäpuhtauksien kertymisen riski pitkällä aikavälillä on otettava huomioon, Rosendahl kertoo.
 Koiran ruuansulastus toimii hyvin, kun se saa ravinnostaan proteiinin ja rasvan lisäksi myös hiilihydraatteja ja kuitua. Antje Tolpo / Yle
 Arseenin kertymistä koiraan selvitettiin DogRisk-ryhmän tutkimuksessa turkkiin kertyvän pitoisuuden perusteella. Rosendahlin mukaan turkkitutkimus kertoo verinäytettä luotettavammin, miten arseeni säilyy koiran elimistössä.
 Tutkimukseen osallistuneille koirille tarjottiin pääasiallisesti kuivaruokaa, jonka riisipitoisuus vaihteli tuotteesta riippuen 20 ja 50 prosentin välillä. Muina pääraaka-aineina kuivaruuassa on yleensä lihaa ja kasviksia.
 Vertailuryhmän koirilla ei ollut ravinnossaan ollenkaan riisiä. Tutkimus oli hyvin pieni; riisiä saaneita koiria oli seitsemän ja verrokkirymässä koiria oli yhdeksän.
 – Oli kiinnostavaa huomata, että koirat, joiden arseenipitoisuus oli matalin, söivät raakaruokaa. Suurimmillaan arseenipitoisuus oli 3,5-kertainen verrattuna pienimpiin pitoisuuksiin, Rosendahl kertoo.
 Arseeni ei ole koiranomistajille tuttu
 Koiraharrastajien keskustelupalstoilla somessa tuore arseenitutkimus on herättänyt huomiota. Jyrkimmissä kommenteissa mutkia on vedetty suoriksi niin, että riisin olisi päätelty olevan koiralle jopa myrkyllistä.
 – Mitään myrkytystä aiheuttavaa riisissä ei ole. Sellaiseen ei myöskään tutkimuksessa viitata millään tavoin, sanoo lappeenrantalaisen eläinlääkäriasema Villimys Evidensian johtaja, eläinlääkäri  Suvi Kosonen .
 Kosonen on itsekin tutustunut DogRisk-ryhmän tutkimukseen. Hän kertoo, että eläinlääkäriaseman asiakkaiden kanssa arseeni ei ole noussut puheenaiheeksi.
 Kosonen toivoo, että havainnot riisin arseenipitoisuudesta eivät säikäyttäisi koiranomistajia, sillä hyvälaatuinen täysrehu on hänen mukaansa ehdottomasti paras valinta lemmikkikoiran ruuaksi. Kuivamuonaa huomattavasti ongelmallisempana hän pitää täysrehun vaihtoehtona tarjottavaa raakaruokaa. Lemmikkien raakaruokinta on yleistynyt.
 – Raakaruokinnan suosio liittyy ajatukseen, että koiran olisi hyvä syödä samoin kuin susi syö. Raakaruuassa on kuitenkin paljon sellaisia riskejä, joista koiranomistajat eivät aina ole tietoisia, Kosonen arvioi.
 Raakaruokintaan liittyy tautiriski
 Läheskään kaikkien Suomessa myytävien raakaa lihaa sisältävien koiranruokien hygieniataso ei täytä EU:n vaatimuksia. Tämä on ensimmäinen asia, joka pakastettua raakaruokaa käsittelevän koiranomistajan pitäisi eläinlääkäri Suvi Kososen mielestä tietää. Sen lisäksi on muitakin riskejä.
 Eläinlääkäri Suvi Kosonen arvioi, että kiinnostus koirien raakaruokintaan on kasvanut. Antje Tolpo / Yle
 Ruokaviraston tutkimuksessa paljastui, että  lemmikkien pakasteraakaruuissa on ihmiseen tarttuvia bakteereita . Ruokavirasto tutki vuonna 2018 kotimaista alkuperää olevia lemmikkien raakaruokapakasteita ja totesi, että vajaa puolet tutkituista näytteistä sisälsi antibiooteille vastustuskykyistä MRSA-bakteeria. MRSA tarttuu ihmiseen.
 Pakastetuista raakaruokanäytteistä löytyi muitakin tautia aiheuttavia bakteereita ja loisia.
 – Tutkitut näytteet otettiin kotimaisesta lihasta valmistetuista lemmikkien ruuista. Jo esimerkiksi Tanskasta tuotavan lihan kohdalla tilanne on vielä paljon huolestuttavampi, Kosonen sanoo.
 Raakaruuan turvallinen käsittely kotikeittiössä vaatii erityistä tarkkuutta, kuten kokonaan erillisiä työvälineitä koirien ja ihmisten ruualle.
 – Raakaruokaa syönyttä koiraa ei saisi missään tapauksessa päästää nuolaisemaan pikkulapsen tai esimerkiksi reumaa sairastavan ihmisen kasvoja, Kosonen kertoo bakteerien tarttuvuudesta.
 Uusi tutkimus turkin arseenipitoisuuksista
 Seuraavaksi tohtorikoulutettava Sarah Rosendahl aikoo kerätä uutta arseeni-tutkimusta varten noin sata koiraa. Koirien karva- ja verinäytteitä tutkimalla hän haluaa selvittää tarkemmin, miten riisi vaikuttaa eläimeen kertyvän arseenin määrään.
 – Haluan selvittää, näkyykö laajemmassa tutkimuksessa sama havainto kuin nyt valmistuneessa työssä, Rosendahl sanoo.
 Kaikki Helsingin yliopiston DogRisk-tutkimukseen osallistuneet koirat olivat rodultaan staffordshirenbullterrierejä. Koirajoukko oli alun perin koottu toista, allergioihin liittyvää tutkimusta varten, jossa tutkijat keskittyivät nimenomaan yhteen koirarotuun.
 Helsingin yliopistossa on alkamassa tutkimus, jossa arseenin kertymistä koiran kehoon selvitetään aiempaa isommalla koirajoukolla. Arkistokuva. Mari Jäntti / Yle
 Edellytyksenä tutkimukseen osallistumiselle oli, että koirien omistajat vakuuttivat lemmikkinsä ruokavalion pysyneen samana vähintään vuoden ennen tutkimuksen alkamista. Tutkimuskoirien omistajilta kysyttiin taustahaastattelussa myös monia muita lähtötietoja.
 Nyt haussa on erirotuisten koirien tutkimusjoukko. Tutkija Sarah Rosendahl ei tässä vaiheessa lähde suosittelemaan koiranomistajille mitään tiettyä ruokavaliota.
 – Koirien ruokintatapojen riskeistä ja hyödyistä ei tiedetä vielä niin paljon, että yhtäkään niistä voisi pitää muita parempana, tai toisaalta kieltää omistajia käyttämästä sitä, hän linjaa.
 Tässä Ruokaviraston ohjeet kuluttajille arseenin vähentämiseksi.
 Linkki kyselyyn, joka selvittää raakaruokaa suosivien lemmikinomistajien käsityksiä raakaruuan käsittelystä.

Osa koiranomistajista hätääntyi riisiruokien riskeistä – lääkäri pitää raakaruokaa isompana ongelmana: "Ei saa päästää nuolemaan pikkulapsen kasvoja"


Summary: Yle Areenan juhlasisältöjä on katsottu yhteensä 1,1 miljoonaa kertaa. Yle.fi:n juttuja avattiin lähes viisi miljoonaa kertaa.

Ylen  Linnan juhlat 2019  -lähetystä katsoi itsenäisyyspäivän iltana keskimäärin 2,28 miljoonaa ihmistä.
 Katsotuin ajankohta oli kahdeksalta illalla, jolloin katsojia oli keskimäärin kaksi ja puoli miljoonaa. Kokonaisuudessaan itsenäisyyspäivän vastaanotto tavoitti 2,7 miljoonaa suomalaista.
 Yhteensä Ylen tv-lähetyskokonaisuuden katsotaan tavoittaneen kolme miljoonaa suomalaista. Siihen lasketaan mukaan myös  Kohti Linnan juhlia - ja  Linnan jatkot  -ohjelmat sekä itsenäisyyspäivän paraati. Viime vuonna kokonaisuus tavoitti hieman enemmän, noin 3,2 miljoonaa suomalaista.
 Vastaanotosta tehtiin yksi lähetys kahdella kielellä eli suomeksi ja ruotsiksi. Viime vuonna Linnan juhlat kiinnostivat 2,44 miljoonaa katsojaa. Kaikkien aikojen ennätysyleisö on Suomen 100-vuotisjuhlista vuodelta 2017, kun 2,66 miljoonaa suomalaista tiiraili juhlia.
 Ari Hakahuhta, Ella Kanninen, Jussi-Pekka Rantanen ja Sami Sykkö selostamokopissa presidentinlinnassa. Mårten Lampén / Yle
 Yle Areenan juhlasisältöjä on katsottu yhteensä 1,1 miljoonaa kertaa. Verkkosivujen juttuja avattiin lähes viisi miljoonaa kertaa.
 Areenassa kasvu oli reipasta, sillä kun Linnan juhlat 2019 -lähetystä käynnistettiin tänä vuonna 720 000 kertaa, oli luku viime vuonna vielä 570 000.
 – Itsenäisyyspäivä kiinnostaa suomalaisia valtavasti ja lukujen perusteella sen viettoa halutaan seurata tiiviisti tv:ssä, verkossa ja radiossa. Tänä vuonna tehtiin aiempaa enemmän verkkosisältöjä, joissa yleisö pääsi syventymään juhlamuotiin, ruokaan ja Linnan juhlien 100-vuotiaaseen historiaan, sanoo itsenäisyyspäivän ohjelmiston vastaava tuottaja  Ville Mättö   tiedotteessa .
 Linnan juhlien vuoden teema oli tieto ja yhteiskunnallinen keskustelu. Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ja rouva  Jenni Haukio  kutsuivat Presidentinlinnaan kaiken kaikkiaan 1 700 vierasta.
 Yle Areenaan on koottu eilisillan lähetykset ja videoklippejä tapahtumista . Pääset sinne  tästä . Viittomakielelle tulkattu lähetys löytyy  täältä .
 Palaa illan tunnelmiin :
 Menikö jotain Linnan juhlista ohi? Ei hätää, katso tästä illan sykähdyttävimmät hetket

Linnan juhlia seurasi Ylen kanavilta 2,3 miljoonaa suomalaista – Areena entistä suositumpi väylä


Summary: Talibanit eivät ole vahvistaneet käyvänsä neuvotteluita, vaikka Trump vakuutti sissien haluavan tehdä diilin.

Yhdysvallat on aloittanut uudelleen rauhanneuvottelut taliban-sissien kanssa Qatarissa, kertovat amerikkalaislähteet.
 Yhdysvallat pääsi jo aiemmin tänä vuonna sopuun Taliban-liikkeen kanssa amerikkalaisjoukkojen vetäytymisestä Afganistanista, mutta Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  vetäytyi sopimuksesta yhtäkkiä kolme kuukautta sitten Talibanin tapettua yhdysvaltalaisen sotilaan. Syyskuussa Trump uhosi, että rauhanprosessi on kuollut ja kertoi Yhdysvaltojen kiihdyttäneen hyökkäyksiään Talibania vastaan.
 Vieraillessaan Afganistanissa viime viikolla Trump sanoi "talibanien haluavan tehdä diilin".
 Talibanit eivät ole vahvistaneet käyvänsä neuvotteluita. Viime kuun lopussa talebanien edustaja  Zabihullah Mujahidin  kiisti Trumpin kertoman tiedon neuvottelujen jatkumisesta.
 Afganistanissa on tällä hetkellä noin 13 000 yhdysvaltalaissotilasta. Trumpin mukaan määrää voidaan vähentää ainakin 8 600 sotilaaseen ja mahdollisesti "paljon sen allekin". Amerikkalaisjoukkoja on ollut Afganistanissa jo 18 vuotta.
 Korjattu kello 12.46 Taleban-liike ja talebanit Ylen käyttämään kirjoitusasuun Taliban ja talibanit.

Yhdysvallat ja talibanit ovat palanneet neuvottelupöytään, kertovat amerikkalaislähteet


Summary: Vuoden virkakoira -arvonimellä palkitaan viisi koiraa ohjaajineen.

Merivartiokoira Cena, viralliselta nimeltään Stoneman's Garnet, on kuusivuotias saksanpaimenkoira ja töissä Mustasaaressa, Vallgrundin merivartioasemalla.
 – Cena on todella aktiivinen työkoira. Se haluaa tehdä töitä koko ajan, kehuu Cenan ohjaaja, vanhempi merivartija  Rasmus Vikström  työpariaan.
 Cena ja Rasmus Vikström ovat olleet työpari jo kuuden vuoden ajan. Vikströmin mukaan Cena on innokas ja oppivainen työntekijä, sopeutuu tilanteeseen kuin tilanteeseen kotinurkilla ja keikoillakin, eikä väsy tai koskaan valita.
 Vikströmille Cena tuli kahdeksan viikon ikäisenä. Sen koulutus merivartiokoiraksi alkoi heti. Puolentoista vuoden kuluttua se läpäisi vaadittavat tasokoulutukset ja pääsi aloittamaan oikeat työt.
 Henkilöetsintää, huumausaineita – ja muuta
 Merivartiokoiria on Suomessa kaikkiaan yksitoista. Niistä kaksi työskentelee ohjaajineen Vaasan seudulla.
 Cena on koulutettu henkilöetsintään, jäljestämiseen, huumausaine- ja esine-etsintään sekä ruumisetsintään merialueella.
 – Cena tekee tasapuolisesti tätä kaikkea, mutta ihmisen jäljenajossa se on oikeasti tosi taitava, Vikström sanoo.
 Töitä tehdään paljon muun muassa poliisin kanssa. Cena on tehnyt useita isoja huumausainelöytöjä sekä kotimaassa että ulkomailla.
 Koirien työmaat voivat olla myös kauempana. Cenakin on paljon komennuksilla niin pohjoisemmassa Suomessa kun etelämpänäkin. Se on ollut ohjaajineen työtehtävissä myös ulkomailla.
 Ulkomaan komennuksilla ollessaan Cena on etsinyt ja löytänyt ihmisiä, jotka ovat olleet kätkeytyneinä ajoneuvoihin. Tarvittaessa se osallistuu pelastusetsintöihin ja on löytänyt kadonneita ihmisiä myös kotimaassa.
 Vanhempi merivartija Rasmus Vikström ja Cena ovat olleet työpari kuuden vuoden ajan. Jarkko Heikkinen / Yle
 "On tehty hyvää työtä"
 Hyvältä merivartiokoiralta vaaditaan paljon. Työintoa, terveyttä ja tasapainoisuutta kaikessa, Rasmus Vikström listaa.
 – Koiran pitäisi pystyä tekemään vähän kaikkea. Sen on kyettävä liikkumaan kaikilla alustoilla, kaikenlaisissa tiloissa ja ajoneuvoissa kuten laivassa ja autoissa. Eikä pelkoja saa olla, Vikström jatkaa.
 Cenan ansiot kotimaassa ja ulkomaan komennuksilla siivittivät sen tänä vuonna merkittävään tunnustukseen, kun se on nimettiin Vuoden 2019 rajakoiraksi.
 Valintaperusteiden mukaan Cena on osoittanut hyvää oppimis- ja sopeutumiskykyä merivartiokoiralle vaadittaviin työtehtäviin. Myös Vikströmin todetaan kouluttaneen koiransa esimerkillisesti mervartiokoiralle vaadittaviin työtehtäviin ja kehittäneen viranomaisyhteistyötä koiratoiminnassa.
 Vikström ja Cena matkaavat lauantaina Helsinkiin vastaanottamaan palkintoaan.
 – Teemme paljon töitä ja on hienoa, että joku huomaa sen, että olemme tehneet hyvää työtä.
 Vuoden virkakoira -arvonimen saa kaikkiaan viisi koiraa. Rajakoira Cenan lisäksi arvonimen saavat poliisikoira Viksu, tullikoira Aino, vankilakoira Tuisku ja sotakoira Lex. Suomen kennelliitto palkitsee vuoden virkakoirat lauantaina 7. joulukuuta Helsingin messukeskuskessa pidettävillä Koiramessuilla.

Vuoden rajakoira Cena on tehnyt merkittäviä huumelöytöjä ja on erityisen hyvä ihmisten etsijä: "Se haluaa tehdä töitä koko ajan"


Summary: Vanhanen sanoo myös uskovansa, että keskustan nykyjohto päätti itsenäisesti vaatia pääministerin eroa.

Eduskunnan puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.) puolustaa keskustan puheenjohtajaa  Katri Kulmunia , jota  moitittiin  epäselvistä tai epävarmoista lausunnoista hallituskriisin yhteydessä.
 – Hän varmasti tiedosti, kuinka herkkä kysymys tämä [vaatimus pääministeri  Antti Rinteen  erosta] on naapurijoukkue SDP:lle ja pyrki ilmaisemaan sen mahdollisimman lievällä tavalla.
 Yle TV1:n Ykkösaamussa Vanhanen kertoi ymmärtäneensä, että Kulmuni asetteli sanansa hienovaraisesti rakentaakseen jo kriisin keskellä tulevaa yhteistyötä SDP:n kanssa.
 Vanhanen: Puoluejohto teki päätökset itse
 Matti Vanhanen on pitkäaikainen pääministeri ja keskustavaikuttaja. Hän kuitenkin kiistää kuulleensa mistään, että Katri Kulmuni olisi omasta puolestaan tyytynyt vain omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) eroon.
 – Johtopäätökset [vaatia Rinteen eroa] olivat yksiselitteisesti keskustan puoluejohdon päätöksiä. Me entiset puheenjohtajat annamme kaiken tuen heille työssään, emmekä anna mitään vinkkejä etukäteen.
 Näin Vanhanen epäsuorasti kiisti Kulmunia painostetun/ohjeistetun vaatimaan Rinteen eroa. Sen sijaan hän korosti puheenjohtajan nauttivan vahvaa luottamusta ainakin keskustan eduskuntaryhmän sisällä huolimatta siitä, että Kulmuni on joutunut "raskaaseen tulikokeeseen".
 Keskustalaisten luottamusta Vanhanen uskoo Kulmunille riittävän, vaikka puhemies katsookin puolueen kenttäväen vetävän selvästi kahteen eri suuntaan: punamultaan ja aivan muunlaiseen puolueyhteistyöhön.
 Keskustan matalat kannatusluvut vaikuttaneet "taustavireeseen"
 Puhemies Matti Vanhasen mielestä keskustan laskevat kannatusluvut ovat joka tapauksessa vaikuttaneet puoluejohdon "taustavireeseen ja reagointiherkkyyteen".
 – Olen aistinut, että tekoja joudutaan peilaamaan siihen, kuinka kansalaiset niihin suhtautuvat. Mutta päättäjien ei pitäisi vilkuilla liikaa sivuille. Vallanpitäjät päättävät.

Matti Vanhanen Ylelle: Kulmuni ei ollut median edessä epävarma vaan kohtelias SDP:tä kohtaan