Summary: Maatalousyrittäjien uupumus on kasvava ongelma, sanoo Välitä viljelijästä -projektin vetäjä Pirjo Ristola.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

– Yhteydenotot ovat lisääntyneet. Talousongelmien lisäksi uupuminen on todella yleistä.
 Kaksi ja puoli vuotta Välitä viljelijästä-projektin vetäjänä toiminut  Pirjo Ristola  on huolissaan. Suomessa on hänen mukaansa tuhansia maatalousyrittäjiä, jotka kamppailevat jaksamisen rajoilla. Kaikkiaan maatalousyrittäjätalouksia on noin 33 000, joten osuus on varsin huomattava.
 Tapaukset ovat myös entistä hankalampia.
 – Muutama vuosi sitten talousasiat korostuivat, mutta nyt on hyvin monenlaisia ongelmia. Eläimiin liittyviä, ihmissuhdeasioita, ongelmat ovat entistä syvemmälle meneviä, Ylen aamu-tv:ssä vieraillut Ristola sanoo.
 Maatilallisten väsymys on noussut esiin Laukaassa paljastuneen nautaeläinten karkaamisen yhteydessä. Taustalla on ollut eläinten omistajan uupumus.
 – Kotieläintilan omistaja on niin tiiviisti kiinni tilassa, että tilanne heilahtaa helposti väsymyksen puolelle, jos omasta hyvinvoinnista ei pysty pitämään huolta, sanoo asiantuntijaeläinlääkäri  Leena Suojala  MTK:sta.
 Sinänsä maanviljelijän väsymys ei poikkea mitenkään palkansaajan uupumisesta Suojala jatkaa. Ongelman salaaminen tosin saattaa olla helpompaa.
 Pirjo Ristola listaa muutamia merkkejä, jotka saattavat kertoa uupumuksesta.
 – Ei jaksa hoitaa laskuja, veroilmoitus saattaa jäädä tekemättä, pihapiiri hoitamatta. Myös eläimet saattavat jäädä ainakin osin hoitamatta.
 Apua on kuitenkin tarjolla, nopeimmillaan vuorokaudessa, lupaa Välitä viljelijästä -projektin vetäjä Pirjo Ristola.
 – Normaalistihan puuttuminen on työnantajan velvollisuus, mutta koska maanviljelijällä ei ole työnantajaa, olemme rakentaneet Välitä viljelijästä -verkostoa. Jokaisessa maakunnassa on projektityöntekijä, joko meidän tai MTK:n ihminen.
 – Toivon, että kaikki, jotka ovat tekemisissä tilallisen kanssa, havainnoisivat muutoksia. Kysyy sitten luvan viljelijältä ja ottaa  meihin yhteyttä . Toki viljelijä itsekin saa ottaa yhteyttä. Tulemme paikalle ja lähdetään yhdessä etsimään apukeinoja.

"Laskut jää maksamatta, pihapiiri rempallaan" – Uupuneita maatilallisia tuhansia


Summary: Haja-asutusalueiden jätevesiasetuksen takaraja lähestyy.  Kiinteistönomistajat ovat pikku hiljaa heräämässä.

Tänä kesänä Seinäjoen Ylistarosta talon ostanut  Jukka Iivari  astelee tonttinsa rajalle ja kehaisee olevansa rantatontin omistaja.
 – Jos oikein tarkkaan katsoo, kyllä siellä vettä näkyy, naurahtaa Iivari ja osoittaa runsaan kasvuston peitossa olevaa laskuojaa.
 Kun Iivari ryhtyi talokaupoille, ei hän aivan heti huomannut, että onkin hankkimassa taloa vesistön viereltä. Kauppoja tehdessä oli kuitenkin jo selvää, että edessä on ihan kunnon jätevesiremontti.
 Reilun 30 metrin päässä Iivarin talon seinästä sijaitseva laskuoja on osa vesistöä. Ojaa pitkin vesi kulkee Kyrönjokea kohti.
 Vanhat sakokaivot tiensä päässä
 Lokakuun lopun takaraja koskee haja-asutusalueilla ennen vuotta 2004 rakennettuja kiinteistöjä, jotka sijaitsevat pohjavesialueella tai enintään 100 metrin etäisyydellä vesistöistä. Näissä kiinteistöissä on jätevesijärjestelmät päivitettävä vastaamaan tämän päivän vaatimuksia.
 – Vesistön läheisyyden takia tässä kohteessa ei selvitä millään kevyellä ratkaisulla, selvittää LVI-Saaren toimitusjohtaja  Heikki Saari  Ylistarosta.
 Saari on tekemässä jätevesiremonttisuunnitelmaa Iivarin taloon. Vanhat sakokaivot poistetaan ja tilalle asennetaan laitepuhdistamo, jossa on kolme sakokaivoa ja puhdistusosa. Puhdistettu vesi johdetaan vesistöön.
 Talonomistajaa edessä oleva remontti kirpaisee hieman, sillä pienenä yllätyksenä se tuli. Kysymys on kuitenkin tuhansien eurojen remontista.
 – Lainaa olen ottanut kylpyhuone- ja wc-remonttia varten. Tämä jätevesiosuus pitää kaivaa nyt jostain muualta.
 Heikki Saaren mukaan Iivarin talo on hyvin tyypillinen jätevesiremonttikohde.
 – Näitä 50-luvulla rakennettuja rintamamiestaloja on rakennettu paljon maaseudulle ja niiden sakokaivot ovat aikansa eläneitä.
 Jukka Iivarin jätevesiremontti on jo vireillä, mutta suunnitelu ja toimenpideluvan hankkiminen vievät sen verran aikaa, että uutta puhdistamoa päästäneen asentamaan vasta ensi keväänä. Kalle Niskala / Yle
 Laskuojista hämmennystä
 Saaren yrityksessä puhelimet ovat soineet tiuhaan. Vanhojen talojen omistajat ovat vihdoin havahtumassa siihen, että jäteasetuksen takaraja lähestyy.
 Hämmentyneitäkin yhteydenottoja on tullut sen jälkeen, kun Seinäjoella kaupunki lähestyi kirjeellä kaikkia kuntalaisia, joilla on kiinteistö niin sanotulla herkällä alueella ja joita jätevesiasetuksen siirtymäaikavelvoitteet koskevat.
 – Monelle on tullut yllätyksenä se, että talo on vesistön vieressä, toteaa Saari.
 Saman havainnon on tehnyt kaupungin ympäristönsuojeluntarkastaja  Miia-Eveliina Lae . Puhelimet ovat myös ympäristöyksikössä pirisseet ahkerasti.
 – Mutta hyvä, että ihmiset ottavat yhteyttä ja kyselevät, huomauttaa Lae.
 Laen ja Saaren mukaan hämmennystä ja yllätyksiä aiheuttavat juuri laskuojat, joita Etelä-Pohjanmaan peltoalueilla on paljon. Niitä ei ole mielletty osaksi vesistöä.
 Jos oman talon tai vapaa-ajan kiinteistön tilanne on epäselvä, sen voi helposti selvittää Suomen ympäristökeskuksen  karttapalvelusta  tai  vesihuoltotulkista  tai ottamalla yhteyttä kuntaan, jonka alueella kiinteistö sijaitsee.
 Pitkä matka tositoimiin
 Lokakuun loppu lähestyy, mutta soittokierros alan toimijoille osoittaa, että pakollisten jätevesiremonttien tekemisessä ei ole päästy kunnolla edes alkuun.
 – Ruuhkaa ei ole ollut. Toimenpidelupia jätevesiremontteihin on tänä vuonna myönnetty alle kymmenen, toteaa Mustasaaren kunnan johtava rakennustarkastaja  Michael Ek .
 Ek myöntää, että se on todella vähän pinta-alaltaan ja väestömäärältään suuressa rannikkokunnassa.
 Valvontavastuu lain toteutumisesta on kunnilla. Monissa kunnissa pohditaankin nyt, miten kiinteistönomistajat saadaan patistettua tosi toimiin.
 Länsirannikon ympäristöyksikön toiminta-alueella Pohjanmaalla on useita rannikkokuntia ja tuhansia kiinteistöjä, joita jätevesiasetuksen takaraja koskee. Edessä on iso urakka, myöntää ympäristönsuojelupäällikkö  Anna-Maria Mattfolk .
 – Tarkoituksena on laatia ensi talven aikana rekisteri niistä kiinteistöistä, joissa sijainnin perusteella jätevesijärjestelmät pitäisi olla päivitettynä. Sen jälkeen käynnistetään tarkastukset näissä kohteissa.
 Mattfolkin mukaan kaikkien kiinteistöjen tilanteen selvittäminen vie paljon aikaa.
 – Nykyisillä henkilöresursseilla se voi kestää vuosia.
 Routa on vääntänyt vanhaa sakokaivoa.  Kalle Niskala / Yle
 Yli 40 vuotta LVI-alalla toiminut Heikki Saari on kuitenkin optimistinen. Hän on korva tarkkana seurannut keskustelua, jota jätevesiasetuksesta on vuosien aikana käyty ja uskoo, että kansa on lopulta taipumassa lainsäätäjien tahtoon.
 – Kapinavaihe näyttää nyt olevan ohi. Kyllä ihmiset ymmärtävät sen, että 50-luvun laitteet eivät vastaa tämän päivän vaatimuksia.
 Aiheesta voi keskustella 23.8. klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Uusi hallitus ei aio muuttaa kiisteltyä jätevesilakia – remontti tehtävä lokakuun loppuun mennessä, kunta voi myöntää lisäaikaa
 Nyt alkavat olla viimeiset hetket hoitaa mökin jätevesijärjestelmät kuntoon – "Kyllä tässä maassa riittää kaivureita ja urakoitsijoita"

Tämäkö muka vesistö? Maaseudun jätevesiremontit käynnistyvät hitaasti ja monille lain vaatimuksetkin tulevat vielä yllätyksenä


Summary: Turussa tehdään omakotaisista muistoista tehtyjä muistopelejä lähiaikoina ainakin kymmenelle muistisairaalle. Neurologi pitää ideaa hyvänä.

Turkulainen  Reino Ilola  on saanut viime kuukausien aikana muistella koko elämäänsä hartaudella. Teatterintekijä ja taiteilija  Maiju Tainio  on kirjannut muistoja ja etsinyt Ilolan kanssa muistoihin sopivia valokuvia.
 Keväällä alkaneen peliprojektin aikana on tavattu seitsemän kertaa. Ilola ilahtui nähdessään pelikorttipakassa muun muassa pusukuvan, jossa oli mukana hänen vaimonsa.
 Siihen kuvaan liittyy tarina nuoresta parista, joka asteli yhdessä avioliittoon Turun Mikaelinkirkossa. Kortteihin on saatu Ilolan mielestä elämän tärkeitä asioita, joita halutaan muistaa
 Muistopelissä yksi valokuva ja yksi tarina muodostavat parin, jota pelaaja etsii korttien joukosta.  Minna Rosvall / Yle
 – Peli on mielenkiintoinen. Aika helppo oli löytää elämän tärkeät jutut. Niitä ovat tietenkin vaimo, kaksi tytärtä  Mia  ja  Mona-Maria , ja kaksi lastenlasta  Linda  ja  Pinja , jotka ovat kaikkein rakkaimpia koko maailmassa, kertoo Ilola.
 Vaimo  Arja Ilola  on tyytyväinen korttien sisältöön.
 – Ennen vanhaan pakotettiin vieraat katsomaan diakuvia. Voi olla, että me pelaamme tätä muistipeliä, kertoo Arja Ilola.
 Pariskunnalla on tapana jutella sekä menneistä että tulevista asioista paljon kahdestaan, lasten ja lastenlasten kanssa. Sitä Arja Ilola suosittelee ihan kaikille.
  Korttipelistä voi tulla hoitomuoto
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan  Suomessa arvioidaan olevan yli 190 000 muistisairasta henkilöä ja on arvioitu, että muistisairauteen sairastuu Suomessa vuosittain noin 14 500 henkilöä.
 Sairauteen liittyy pelkoja ja joillakin oman muistamattomuuden kieltämistä. Jotkut hakeutuvat hoitoon jo varhaisessa vaiheessa.
 Näin on tehnyt Reino Ilola, joka selviää yhä kotona ja käy kerran viikossa turkulaisen Tammikodin muistisairaille tarkoitetussa päivätoiminnassa.
 Muistopeliä kokeilivat Arja ja Reino Ilola, taiteilija Maiju Tainio, tytär Mona-Maria Ilola ja vävypoika Lennart Söderström.  Minna Rosvall / Yle
 – Kun tulen sieltä, minulla on mukavan kevyt olo. Muistipelejä pelataan Tammikodissa paljonkin, mutta kotona emme ole koskaan pelanneet niitä. Syvennymme kotona oikein kunnolla kortteihin, lupaa Ilola.
 Muistipelin kehittäjä, taiteilija Maiju Tainio on silmin nähden tyytyväinen yhteistyön tuloksiin. Peliä testaavat Ilolan vaimo Arja ja tytär Mona-Maria Ilola sekä vävypoika  Lennart Söderström .
 Aika nopeasti ryhmä löytää muistikorteista pareja, ja korttien tekstit saavat perheen yhteiset muistot heräämään.
 – Reino muistaa kyllä tietyt asiat todella hyvin. Olemme käyneet muistelijoiden kanssa tuntikaupalla keskusteluja ja puhuneet elämän tärkeistä asioista, valokuvista ja esineistä, pohtii Tainio.
 – Toivon, että taidelähtöiset hoitomuodot yleistyvät. Saamme koko ajan tietoa, miten hyvää taide tekee.
 Omia muistopelejä kymmenelle
 Maiju Tainio ja Reino Ilola ovat käyneet kuvia ja tekstiä tarkasti läpi. Tainio on kirjoittanut myös pienoiselämäkerran niistä muistoista, jotka eivät kortteihin mahtuneet.
 Tainio on ollut aiemmin tekemässä muistipelejä Turun kaupunginosista.
 Taiteilija Maiju Tainio on koonnut Reino Ilolan muistojen pelin.  Kaikki tekstit eivät edes mahtuneet mukaan kortteihin, vaan ne päätyvät pienoiselämäkertaan, jonka asiakas saa itselleen.  Minna Rosvall / Yle
 – Olemme kiinnostuneita tekemään vastaavia pelejä erilaisille yhteisöille kuten lähikunnille tai vaikka työpaikoille. Yksittäiselle ihmiselle tekeminen on vaikuttavaa, sillä siinä ollaan lähellä hänen elämänkaartaan, pohtii Sainio.
 Oman pelinsä saa Kirjan talon ja Turun Lähimmäispalvelun yhteishankkeessa yhteensä kymmenen muistisairasta.
 – Viisauden ja positiivisen elämänasenteen määrä on ollut merkittävää. Näin nelikymppiselle asiat ovat asettuneet uuteen mittakaavaan, kertoo Tainio.
 Muistisairauksien asiantuntija pitää peliä hyvänä ideana
 Turun PET-keskuksessa työskentelevä neurologi ja professori   Juha Rinne  tutustui myös henkilökohtaiseen muistopeliin. Hänestä idea on hyvä.
 – Usein näissä muistisairauksissa viimeaikaiset asiat alkavat unohtua. Silloin tällaisessa muistipeleissä on hyvä, että tapahtumat ovat sellaisia, jotka ovat vähän kaukaisempia, kertoo Rinne.
 Muistitauteihin erikoistunut neurologi Juha Rinne pitää muistokorttipeliä hyvänä keinona lisätä muistisairaan elämänlaatua. Minna Rosvall / Yle
 Muistipelien tehoa jopa muistisairauden parantajina ei ole vielä Rinteen mukaan systemaattisesti tutkittu. Hän suosittelee kuitenkin muistelua hoitokeinoksi.
 – Muisteluterapialla on positiivisia vaikutuksia muun muassa mielialaan. Se lisää itseluottamusta ja myös päivittäistä toimintakykyä. Jossain määrin muistin on nähty kohenevan, kertoo Rinne.
 Ilman omia muisteluun tarkoitettuja korttejakin pääsee alkuun. Rinne kannustaa selailemaan valokuva-albumeita muistisairaan kanssa. Näin saa muistelua käyntiin luontevasti.
 Peli kehitetty kotihoidon ja laitoksen välimaastoon
 Taiteilija Maiju Tainion mukaan henkilökohtaisen muistopelin tavoite on auttaa kotona asuvia muistisairaita ja pitkittää heidän kotihoitoaan ennen laitokseen siirtymistä.
 – Kohtaamisia taiteilijan kanssa on usean kuukauden aikana. Ne voivat rytmittää arkea ja tuoda siihen sisältöä. Toisaalta valmis peli kertoo ihmisestä hänelle itselleen ja jää muistoksi jälkipolville, kertoo taiteilija Maiju Tainio.
 Muistopelin taiteilijoina toimivat Maiju Tainion lisäksi  Eevastiina Kinnunen ,  Venla Luoma  ja graafikko  Jussi Virkkumaa .Hanketta tukee Suomen Kulttuurirahasto.
 Lue lisää:
 Suomalaistutkijoilta kiinnostava löytö: kananmunien ja lihan sisältämä ravintoaine pienentää riskiä sairastua dementiaan
 Kiertävä matkalaukkutaide voi jarruttaa muistisairauksia – Forssassa kokeillaan kekseliästä tapaa piristää iäkkäitä
 "Tuolla näkyi Kakola!" – oma kotikatu tulee mieleen, kun muistisairaat polkevat Googlen katunäkymiin yhdistettyä kuntopyörää

Muistisairas Reino Ilola kehitteli itselleen henkilökohtaisen muistopelin taiteilijan kanssa: "Aika helppo oli löytää elämän tärkeät jutut"


Summary: BBC:n haastattelemien lääkäreiden mukaan heillä ei ollut tiedon pimittämisen vuoksi suojavarusteita.

Venäjän Arkangelissa elokuun alussa sattuneen ohjusräjähdyksen uhreja sairaalassa hoitaneet lääkärit pelkäävät altistuneensa säteilylle.  Britannian yleisradioyhtiön BBC:n  haastattelemien kahden nimettömänä pysyvän lääkärin mukaan heillä ei ollut suojavarusteita, sillä asevoimat ei varoittanut radioaktiivisesta saastumisesta.
 Lääkärit sanovat ainakin 90 ihmisen olleen kontaktissa onnettomuuden uhrien kanssa. Muita potilaita hoidettiin noin tunnin ajan samoissa tiloissa ohjusturman uhrien kanssa ennen kuin henkilökunta ymmärsi millaisesta onnettomuudesta oli kysymys.
 Haastatellut lääkärit työskentelevät Arkangelin aluesairaalassa, jossa hoidettiin kolmea ihmistä. Lääkäreiden mukaan nämä olivat hyvin sairaita saatuaan suuren säteilyannoksen.
 Lääkärit improvisoivat itselleen suojavarusteet ymmärrettyään hoitavansa säteilyn uhreja. Seuraavana päivänä potilaat siirrettiin Moskovaan, eikä heidän nykyisestä tilastaan ole tietoa.
 BBC:n haastattelemien lääkäreiden mukaan säteilypotilaiden vaatteet hävitettiin tavallisten jätteiden lailla. Vasta myöhemmin asevoimien edustajat puhdistivat sairaalan tiloja.
 Kolmea muuta vammoja saanutta ihmistä hoidettiin heti turman jälkeen Arkangelissa Semashkon sairaalassa, jossa on valmius säteilyvammojen hoitamiseen.
 Lääkärit perustelevat medialle avautumistaan sillä, että he ovat huolissaan terveydestään ja haluavat estää samanlaisen tietojen pimityksen toistumisen tulevaisuudessa.
 Derrick Frilund / Yle
 Onnettomuuden yksityiskohdista vaiettu
 Ainakin viisi ihmistä kuoli ja kuusi sai vammoja elokuun 8. päivänä sattuneessa onnettomuudessa. Venäjä on ollut vaitonainen tapauksen yksityiskohdista.
 Presidentti  Vladimir Putinin  mukaan räjähdys tapahtui uutta asejärjestelmää testattaessa. Vienanmeren rannalla sijaitsevassa Nyonoksassa testattiin ilmeisesti uudentyyppisen risteilyohjuksen ydinkäyttöistä moottoria.
 Venäjällä risteilyohjus tunnetaan nimellä 9M730 Burevestnik. Nato on antanut sille koodinimen SSC-X-9 Skyfall.
 Venäjän ilmatieteenlaitoksen mukaan läheisessä Severodvinskin kaupungissa mitattiin onnettomuuden jälkeen 4–16-kertainen määrä säteilyä normaaliin taustasäteilyyn verrattuna.
 Nyonoksassa asukkaita määrättiin evakkoon ja  Venäjä ilmoitti sulkevansa alueen Vienanmerellä liikenteeltä kuukaudeksi .
 Suomen Säteilyturvakeskuksen mukaan Suomen mittausasemilla ei ole havaittu onnettomuuden jälkeen mitään poikkeavaa.
 Lisää aiheesta:
 Putin: Arkangelin ydinonnettomuus johtui uusien aseiden kokeilusta eikä uhkaa Suomea – Yle seurasi Putinin vierailua Helsingissä
 Ydinkoekieltojärjestö: Neljä Venäjän säteilymittausasemaa vaikeni ohjusräjähdyksen jälkeen – Kreml: Ei yhteyttä turmaan
 Venäjän ohjusonnettomuus: Naapurikylä tyhjennetään asukkaista

Venäjän ohjusräjähdyksen uhreja hoitaneet lääkärit pelkäävät altistuneensa säteilylle – "Meitä ei varoitettu"


Summary: Sanders jätti Valkoisen talon kesällä ja Spicer jo kaksi vuotta sitten.

Yhdysvalloissa kaksi Valkoisen talon entistä lehdistöpäällikköä siirtyy tv-kasvoiksi.
 Sarah Sandersista  tulee oikeistoon kallellaan olevan Fox News -televisiokanavan poliittinen kommentaattori.
 Sandersin edeltäjä  Sean Spicer  puolestaan kilpailee ABC-televisioyhtiön  Tanssii tähtien kanssa  -ohjelman eli  Dancing with the Starsin  uudella tuotantokaudella.
 Sean Spicer kuvattiin keskiviikkona New Yorkissa saapumassa Tanssii tähtien kanssa -ohjelman lehdistötilaisuuteen. AKM Images / GSI Media / AOP
 Sanders jätti tehtävänsä presidentti  Donald Trumpin  hallinnossa kesä-heinäkuun vaihteessa ja aloittaa Foxilla syyskuussa. Spicer lähti Valkoisesta talosta vuonna 2017 kuuden kuukauden työskentelyn jälkeen.
 Molemmilla on ollut ristiriitainen suhde lehdistöön. Spicer joutui pilkan kohteeksi heti Trumpin virkaanastumisen jälkeen väitettyään, että virkaanastujaisia seurasi laajin yleisö koskaan. Kuvat virkaanastujaisista todistivat muuta.
 Sandersia on kritisoitu kysymysten välttelystä ja suoranaisen valheellisista lausunnoista.
 Lisää aiheesta:
 Trump: Valkoisen talon tiedottaja Sarah Sanders jättää tehtävänsä
 Trumpin tiedottaja Sean Spicer eroaa

Median kanssa taistelleet Valkoisen talon lehdistöpäälliköt siirtyvät televisioon – Sean Spicer tanssii tähtien kanssa


Summary: Järvilohikanta on vain parin sadan emokalan varassa. Asiantuntijoiden mukaan Saimaan järvilohen pelastamiseksi on käytettävä kaikki keinot.

Kapea metsätie luikertelee Päijänteen rantaan. Lahdenpoukamassa sijaitsee läheisen kylän yhteinen venevalkama. Tien päähän on pysäköityi kuorma-auto, jonka lavalla on neliskulmaisia vesisäiliöitä.
 Kolmessa niistä on yhteensä 1 600 äärimmäisen uhanalaisen järvilohen poikasta. Kookasta putkea pitkin ne lasketaan säiliö kerrallaan Päijänteen aaltoihin. Läpikuultavassa putkessa vilahtelee tummia kalojen hahmoja, jotka pääsevät virtaavan veden mukana luontoon.
 – Tavallisesti istutamme järvilohet myöhemmin syksyllä, mutta Päijänteen muikku kasvaa niin kovaa vauhtia, että kohta ne olisivat liian suuria lohenpoikasten ravinnoksi, kertoo kalakuormaa vastaanottava Etelä- ja Keski-Päijänteen kalatalousalueen toiminnanjohtaja  Tomi Ranta .
 Järvilohenpoikaset ovat selvinneet pitkästä matkasta säiliöautossa hyvin ja ovat energisiä aloittamaan elämänsä Päijänteessä. Mika Moksu / Yle
 Geenicocktail-lohia vahvistamaan istutuksia
 Kaloja kuljettava auto on lähtenyt aamulla matkaan Kainuusta, Luonnonvarakeskuksen kalantutkimuslaitoksesta Paltamosta. Kalat on kasvatettu  Elinvoimainen Järvilohi  -hankeen puitteissa.
 Lähtiessään auton kyydissä oli 12 600 lohta. Niistä kolmetuhatta on kaloja, jotka ovat tutkijoiden uusin täsmäase järvilohen istutusten onnistumiseksi.
 Nämä kalat ovat risteymiä, joiden vanhemmat ovat Saimaan järvilohia ja Suomenlahteen laskevan Nevajoen merilohia.
 Biologisesti järvilohi on sama kala kuin merilohi, mutta se on sopeutunut elämään järvessä. Lisää järvilohen kehittymisestä voit lukea  Luonnonvaraksekuksen sivuilta .
 Saimaan lisäksi luontaisesti syntynyttä järvilohikantaa on muiden muassa Venäjällä Laatokassa ja Äänisessä sekä Ruotsissa Vänernissä. Suomessa kantaa on istutettu Päijänteeseen sekä Inarinjärveen.
 Näiden lohien vanhemmat ovat sekä järvilohia että Nevajoessa syntyneitä merilohia. Risteytyksellä pyritään parantamaan kalojen geeniperimää. Lucas Holm / Yle
 Saimaan järvilohen lisääntyminen Suomessa on lähes olematonta. Luonnonpoikasia syntyy niin vähän, että niistä ei käytännössä yksikään selviä aikuiseksi asti.
 Saimaaseen virtaavassa Pielisjoessa Pohjois-Karjalassa sijaitsee Kuurnan voimala. Sen alapuolelta pyydystetään joka syksy kudulle nousevia järvilohiemoja, joiden mäti ja maiti lypsetään istutuskäyttöön. Nyt niihin sekoitetaan siis Nevajoessa kutevien merilohien perimää.
 Pielisjokeen kudulle nousevia emokaloja on vähän. Pitkään niitä saatiin pyydystettyä lypsettäviksi alle 50. Toissa vuonna määrä oli jo liki 250 ja viime syksynä 275 erilaisten lohen elinoloja parantavien toimien ansiosta. Järvilohi ei pärjää ilman istutuksia.
 Mutta ovatko risteytyksen tuloksena syntyvät kalat siis järvilohia lainkaan? Kyllä, sanovat asiantuntijat.
 – Geneettisen tutkimuksen pohjalta on tehty sukulaisuusarvio, kun on valittu risteytettäviä kantoja. Risteytymisen onnistuminen osoittaa sen, ettei niillä ole biologista estettä risteytymiselle. Eli merilohen ja järvilohen erityiminen ei ole mennyt liian pitkälle, selittää erikoistutkija  Jorma Piironen  Luonnonvarakeskuksesta.
 Biologisesti järvilohi ja merilohi ovat hyvin lähellä toisiaan. Jos niiden perimässä olisi liikaa eroavaisuuksia, risteytyminen ei onnistuisi.  Lucas Holm / Yle
 Poikasten laitostumista jarrutetaan virikkeillä
 Paltamosta lähtenyt kala-auto suuntasi ensimmäisenä Etelä-Savoon. Suurin osa lohilastista jäi Puulaan.
 Elinvoimainen Järvilohi -hanke saikin alkunsa Puulan, Suonteen, sekä Etelä- ja Keski-Päijänteen kalastusalueiden aloitteesta. Pari vuotta sitten alkanut yhteistyö onkin laajimmasta päästä, mitä järvilohen eteen on koskaan tehty.
 Risteytettyjen lohien lisäksi Paltamossa on kasvatettu järvilohen niin kutsuttuja virikepoikasia. Niiden kasvatusaltaisiin on tuotu esimerkiksi soraa, jotta elinolot eivät olisi niin laitosmaisia. Ravintoa kalanpoikaset saavat aiempaa satunnaisemmin, jotta ne alkaisivat etsiä sitä oma-aloitteisesti.
 Laitostuminen on kalatutkijoiden mukaan yksi syy siihen, miksi järviin istutetut poikaset eivät selviydy luonnossa.
 Sekä virikepoikasten että risteytettyjen lohien istutuspaikat on mietitty tarkkaan. Etenkään risteymiä ei voi istuttaa mihin tahansa, etteivät ne sekoitu puhtaaseen järvilohikantaan.
 – Risteymät istutetaan vesiin, joissa ei ole riskiä niiden lisääntymisestä luonnonlohen kanssa, Luken erikoistutkija Piironen sanoo.
 Järvilohenpoikasten kasvatuksessa käytetään niin kutsuttuja virikealtaita. Niissä jäljitellään luonnonoloja esimerkiksi soralla. Ravintoa tarjotaan poikasille epäsäännöllisesti, jotta ne oppisivat etsimään ruokaa oma-aloitteisesti. Lucas Holm / Yle
 Kalakannan hoidon pyhä kolminaisuus
 Elinvoimainen Järvilohi -hanke on vain yksi kulma järvilohen pelastamisessa. Hankkeen tarkoitus on kehittää istutuspoikasia, jotka pärjäisivät luonnossa paremmin kuin istukkaat tähän saakka.
 Poikasten kasvatus ei ole sujunut kuitenkaan ongelmitta. Viime keväänä kalatutkimuslaitoksiin pääsi vesihome, joka tappoi suurimman osan 10 000 järvilohenpoikasesta.
 Toinen kulma on kalastusrajoitukset, etenkin Saimaan vesistössä. Jos kalastus, ja etenkin salakalastus rehottaa hallitsemattomana, ovat istutuksetkin melko hyödyttömiä.
 Tärkein asia järvilohen pelastamisessa on luontaisen lisääntymisen elvyttäminen. Järvilohen kohtaloa on uhannut lisääntymisjokien patoaminen. Nyt jokia on kuitenkin herätty kunnostamaan lohien paluuta varten, ja esimerkiksi Pielisjoen Kuurnan vesivoimalaitoksen ohi on tulossa uoma, johon lohet pääsevät kutemaan. Asiasta on  uutisoinut muun muassa Karjalainen .
 – Tällä hetkellä ainoa keino ylläpitää järvilohikantaa on emokalojen viljeleminen ja tuottaa niillä istukkaita, muistuttaa erikoistutkija Jorma Piironen Luonnonvarakeskuksesta.
 Järvilohen pelastaminen ei onnistu ilman luontaista lisääntymistä. Nyt koko laji on istutusten varassa. Anu Rummukainen / Yle
 Rakkaudesta lajiin
 Suomessa kalakantojen hoito on monessa tapauksessa vapaaehtoistyön varassa. Esimerkiksi taimenen kutupaikkoja kunnostetaan hyvin usein talkootyönä.
 Vapaaehtoisuus on myös järvilohihankkeen taustalla. Ennen varsinaista hanketyötä joukko Puulan alueen mökkiläisiä ja kalastajia alkoi ihmetellä, miksi kalansaaliit pienenevät, vaikka istutusmäärät pysyvät samankaltaisina. Kalastusalueiden tukemana syntyi Elinvoimainen Järvilohi ry, jonka suojissa varsinainen hankekin käynnistyi.
 Yhdistys etsii hankkeelle rahoitusta, ja asiantuntijat ja tutkijat tekevät varsinaisen työn. Tavoitteena on istuttaa Puulaan, Päijänteeseen ja Suonteeseen seuraavien neljän vuoden aikana 70 000 lohenpoikasta. Taustalla on halu palauttaa lohi järviin jopa siinä määrin, että sitä voi kalastaa hyvällä omallatunnolla.
 – Jos luontaista lisääntymistä saadaan elvytettyä, se alkaa näkyä ehkä parin vuosikymmenen päästä. Ei haittaa lainkaan, jos joskus saisi enemmän kalaa. Mutta ajatus, että Saimaan järvilohi kuolisi sukupuuttoon on hyvin ahdistava riippummatta siitä, kalastaako vai ei, muistuttaa Elinvoimainen Järvilohi ry:n puheenjohtaja  Marko Luhtala .
 Elinvoimainen Järvilohi -hankkeessa on tavoitteena istuttaa kymmeniä tuhansia lohenpoikasia. Mika Moksu / Yle
 Tieto lohien liikkeistä talteen ja opiksi
 Päijänteen rannassa viimeiset lohenpoikaset valuvat tankkiautosta aaltojen syleilyyn. Auton kuljettaja alkaa valmistautua pitkään kotimatkaan. Hän laskeskelee voivansa ajaa vielä kaksi tuntia kohti pohjoista, ennen kuin pitää pysähtyä lain vaatimalle lepotauolle.
 Ranta-aallokossa muutama pikkulohi kiertää hetken kehää, ennen kuin ottavat suunnan kohti Päijänteen maineikasta Tehin selkää.
 Niillä on nyt edessään tärkeä tehtävä. Jokainen lohista kantaa pientä mikrosirua, samankaltaista kuin lemmikkikoirilla on. Aktiivisimmille kalastajille ja osakaskuntien edustajille jaetaan lukulaitteita, joilla mikrosirusta saadaan tieto saaliiksi saadun kalan istutuspaikasta ja kalan iästä.
 Kaikki tämä tieto hyödyttää myöhempiä istutuksia ja viljeltyjen poikasten kasvuolojen kehittämistä.
 Poistuvan tankkiauton ääni hiipuu hiljalleen ja tuuli suhisee puiden oksissa. Järvilohen pelastajien mielissä elää yhtä aikaa sekä huoli että toivo.
 – Mielestäni on viimeiset hetket yrittää pelastaa järvilohi, huokaa Etelä- ja Keski-Päijänteen kalatalousalueen toiminnanjohtaja Tomi Ranta.

Äärimmäisen uhanalaisen järvilohen pelastamiseksi käytetään myös äärimmäisiä keinoja: risteytetään merilohen kanssa, poikasille virikkeitä


Rankat sateet ovat aamun aikana piinanneet pääkaupunkiseutua.
 Espoon Tapiolassa on kolmen tunnin aikana satanut yli 30 millimetriä vettä.
 Lännestä saapunut sadealue on levinnyt nopeasti Suomen etelärannikolle.
 Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi  kertoo, että sateet leviävät lähtitunteina myös Pohjois-Pohjanmaalle.
 – Päivällä on pieni tauko, mutta sateet jatkuvat taas iltapäivällä, Kotakorpi sanoo.
 Meteorologin  ennusteen  mukaan sateet väistyvät perjantain aikana ja viikonloppuna on monin paikoin poutaa.
 Otitko kuvan tulvasta? Voit lähettää meille uutiskuvan tai -videon osoitteessa  yle.fi/uutisvinkki .
 Pelastuslaitokselle töitä Helsingissä
 Helsingin pelastuslaitokselle on tullut aamun aikana useita vahingontorjuntatehtäviä rankan vesisateen vuoksi.
 Aamulla kello kuuden jälkeen pelastuslaitos sai hälytyksen Helsingissä Varikkotielle, jossa sadevesi oli kääntänyt työmaalla 3 000 litran polttoainesäiliön ympäri. Pelastuslaitoksen mukaan säiliöstä oli päässyt vuotamaan litroja polttonestettä kaivantoon.
 Pelastuslaitos on paikalla torjumassa polttonesteen leviämistä eteenpäin.
 Helsingin pelastuslaitos muistuttaa Twitterissä myös autoilijoita runsaasta vesisateesta.

Rankka sade piinaa pääkaupunkiseutua – Pelastuslaitoksella useita tehtäviä Helsingissä


Summary: Poliisit tarvitsevat ohjeistuksen poliitikkoihin kohdistuviin tutkintoihin, kirjoittaa Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Yle kertoi   viime viikolla harvinaisesta selvityksestä , joka tehtiin Helsingin poliisilaitoksella.
 Selvityksen - ja pienimuotoisen kohun - kohteeksi joutui rikoskomisario  Pekka Hätönen , joka johtaa kolmeen kansanedustajaan kohdistuvaa tutkintaa.
 Lue  tästä uutinen  tutkinnasta.
 Mutta miksi itse tutkinnanjohtaja joutui selvittelyn kohteeksi?
 Helsingin poliisipäällikkö  Lasse Aapio  oli saanut kansalaisilta kielteistä palautetta siitä, että vihreätaustainen poliisi tutkii muiden puolueiden kansanedustajien tekemisiä.
 Myös perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  arvosteli  Uudessa Suomessa  tutkinnan olevan “härskiä politikointia”.
 Yksi poliisin selvittelyjen kohteeksi joutunut kansanedustaja  Päivi Räsänen  kyseli twitterissä, eikö poliisista löydy "taustaltaan puolueetonta tutkinnanjohtajaa", kun poliitikkojen puheita tutkitaan.
 Vaikka luottamus on luja, se punnitaan joka päivä. Joka kerta, kun poliisipartio astuu ulos autostaan.
 Suomalaiset luottavat  käsittämättömän paljon poliisiin. Viime vuosien poliisirikosjutuista huolimatta.
 Viime vuoden  poliisibarometrin mukaan  95 prosenttia suomalaisista luottaa poliisiin.
 Vaikka luottamus on luja, se punnitaan joka päivä.
 Joka kerta, kun poliisipartio astuu ulos autostaan. Jokaisessa tutkinnassa, mitä poliisi tekee.
 Voiko poliisin luottamusta horjuttaa tilanne, jossa muiden puolueiden kansanedustajiin kohdistuvaa tutkintaa johtaa henkilö, joka oli viime kunnallisvaaleissa vihreiden ehdokkaana?
 Julkisuuteen myös kerrottiin, ettei tutkinnanjohtaja “yksin tee ratkaisuja”, vaan syyttäjä otetaan vahvasti mukaan tutkintaan.
 Poliisin toimintaa  eivät onneksi ohjaa kansalaisten ja tutkinnan kohteiden mielipiteet ja vaatimukset, eikä edes niin sanottu valtaisa someraivo.
 Siitä huolimatta Helsingin poliisilaitoksella otettiin vakavasti korkean profiilin tutkintaan kohdistuva palaute. Siksi tutkinnanjohtajan taustat haluttiin selvittää.
 Selvityksen lopputulema oli melko arvattava.
 Rikoskomisario Pekka Hätönen saa hoitaa loppuun kansanedustajien tutkinnan.
 Poikkeuksellista kuitenkin oli, että Helsingin poliisilaitos tiedotti esimiesten käyvän kohun kohteeksi joutuneen tutkinnanjohtajan kanssa läpi “työprosesseja ja menettelytapoja”.
 Julkisuuteen myös kerrottiin, ettei tutkinnanjohtaja “yksin tee ratkaisuja”, vaan syyttäjä otetaan vahvasti mukaan tutkintaan.
 Miksi näin?
 Siksi, että luottamus on herkkä asia.
 – Pienikin särö rikkoo luottamusta, Helsingin poliisipäällikkö Lasse Aapio sanoi Ylelle viime viikolla.
 Kysymys on hatusta vedetty, mutta silti aiheellinen.
 Vihreätaustainen poliisi  voi siis tutkia demarin, kristillisdemokraatin ja perussuomalaisen tekemisiä.
 Mutta voisiko PS-taustainen poliisi tutkia vaikkapa vihreän kansanedustajan epäiltyä rikosta?
 Kysymys on hatusta vedetty, mutta silti aiheellinen.
 Jokaisella kansalaisella - myös poliisilla - on oikeus osallistua yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen.
 Eduskunnassa on useita poliiseja eri puolueissa.
 Ainakin jotkut heistä palaavat jonain päivänä hyvin todennäköisesti takaisin omiin tehtäviinsä.
 Jos poliisi on ollut ehdolla kunnallis- tai eduskuntavaaleissa, tai hän on toiminut kansanedustajana, pitäisikö tämän vaikuttaa siihen, millaisia töitä hän poliisina tekee?
 Tulisiko poliiseilla olla  jonkinlainen ohjeistus siitä, miten poliittinen toiminta mahdollisesti vaikuttaa poliisin työhön?
 – Kyllä se selkeyttäisi tilannetta, sanoo Ylelle kansanedustajien tutkintaa johtava rikoskomisario Pekka Hätönen.
 Hätönen tosin arvelee, että ohjeiden kirjoittaminen saattaisi olla melko hankalaa.
 Poliisihallituksen olisi kuitenkin syytä kirjoittaa ohjeistus poliisille.
 Ohjeistuksella myös varmistettaisiin se, että eri puolilla Suomea toimintatavat olisivat samanlaiset.
 Tutkinnanjohtajaksi kannattaisi valita henkilö, joka ei ihan äsken ole ollut ainakaan kovin näkyvästi mukana poliittisessa toiminnassa.
 Viime aikoina  Suomessa on otettu vakavasti poliittista valtaa käyttävien sanankäyttö ja vihapuhe.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto on nostanut syytteitä useissa tapauksissa, ja tuomioitakin on tullut.
 Silti kansanedustajat ja poliitikot päätyvät melko harvoin poliisitalojen kuulusteluhuoneisiin.
 Silloin kun päätyvät, maalaisjärkeä kannattaa käyttää.
 Tutkinnanjohtajaksi kannattaisi valita sellainen henkilö, joka ei ihan äsken ole ollut ainakaan kovin näkyvästi mukana poliittisessa toiminnassa.
 Lue lisää:
 Helsingin poliisi linjasi: Ex-vihreä poliisi saa johtaa kansanedustajien tutkintaa, mutta joutuu puhutteluun – "Hän itse ei tee päätöksiä"
 Poliisi epäilee kolmea kansanedustajaa kiihottamisesta kansanryhmää vastaan – "Voi olla, että Räsäsen ja al-Taeen tutkinta rajataan"
 Päivi Happonen
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja, joka on seurannut kolmeen kansanedustajaan kohdistuvaa poliisin tutkintaa. Hän tekee rikos- ja oikeusjuttuja radioon, televisioon ja verkkoon.

Päivi Happonen: Miksi vihreätaustainen poliisi tutkii PS:n kansanedustajaa, voisiko PS-taustainen poliisi tutkia vihreää poliitikkoa?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kun hallitus korottaa eläkkeitä, nuoret valmistautuisivat leikkaamaan
 Osa poliittisista nuorisojärjestöistä haluaa virittää keskustelua suurten työeläkkeiden leikkaamisesta. Maksussa olevien eläkkeiden leikkaamista on nimitetty Suomessa kajoamiseksi "lupauksista pyhimpään". Ainakin vihreiden nuorten mielestä eläkkeistä aiheutuvia kustannuksia pitää saada pienennettyä radikaalisti, jotta  järjestelmä olisi kestävä ja reilu myös tuleville sukupolville.
 Ruotsi haluaa kieltää lisää muovia, Suomelle riittävät pillit ja aterimet
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ruotsi haluaa ottaa EU-direktiiviä kovemmat keinot käyttöön muovin vähentämisessä. Ruotsissa selvitetään, voitaisiinko myös muoviset kupit ja kertakäyttöiset take away -astiat kieltää tai voisiko joillekin muovituotteille olla pantti.  Suomen ravintola-ala ei tästä innostu.  Myös panttijärjestelmän laajentaminen nykyisestä olisi vaikeaa.
 Moni koulu kieltää pyöräilyn ekaluokkalaisilta, ja se voi käynnistää vaarallisen autorallin
 Yle
 Monen ekaluokkalaisen huoltajalle on tullut koulusta ohjeistus, että eka- ja tokaluokkalaisten ei pitäisi pyöräillä kouluun. Autokyydin tarjoaminen lapselle saattaa aiheuttaa  liikenneturvallisuutta heikentävän kierteen : koulun lähiympäristö alkaa tuntua autorallin vuoksi turvattomalta ja entistä useampi päätyy lapsen kuljettamiseen, jolloin liikenne lisääntyy.
 Maailman ensimmäinen kelluva ydinvoimala on ladattu ydinpolttoaineella
 Akademik Lomonosov on valmiina hinaukseen. Kerstin Kronvall / Yle
 Venäjällä ryhdytään hinaamaan  maailman ensimmäistä kelluvaa ydinvoimalaa  Murmanskista Jäämerta pitkin kohti Venäjän koillisosaa. Ydinpolttoaine on ladattu valmiiksi jo Murmanskissa, mutta hinauksen aikana reaktorit eivät ole toiminnassa. Säteilyturvakeskuksen mukaan kelluvaa voimalaa koskevat samat turvallisuusmääräykset kuin maalla olevia ydinvoimaloita.
 Perjantaille povataan sateita ja ukkosta
 Sääennuste perjantaille 23. elokuuta.  Yle
 Suomeen virtaa viikonlopuksi kosteaa ja lämmintä ilmaa etelästä. Perjantain aikana lännestä saapuu matalapaine sateineen. Maan etelä- ja keskiosassa sade voi olla runsasta. Maan länsiosassa voi myös ukkostaa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Nuoret leikkaisivat eläkkeitä, Ruotsi haluaa kieltää lisää muovia, koululaisten pyöräilykielto voi johtaa autoralliin


Summary: Lain mukaan koulu ei saa kieltää koululaisten koulumatkayöräilyä. Liikenneturva kehottaa kuitenkin ottamaan kehotukset tosissaan.

Kangasalan Vatialassa on keskiviikkoaamuna polkupyöräruuhka. Koulun läheistä pyörätietä pitkin valuu letkana käveleviä ja pyöräileviä lapsia.
 Kaupunki on kehottanut koululaisia taittamaan matkansa joko jalkapatikassa tai polkupyörällä, joten autoralli loistaa poissaolollaan.
 – Varmasti ilman ohjeistustakin tulisivat jalan tai pyörällä, kertoo lapsiaan kouluun saatteleva  Jussi Jokinen .
 Jussi Jokinen saatteli pienimmäisensä kanssa kouluun perheen tokaluokkalaisen, jonka koulumatkat taittuvat useimmiten kävellen, mutta toisinaan polkupyörällä. Autokyytiin joudutaan turvautumaan aniharvoin. Jani Aarnio / Yle
 Vatialan koulun rehtori  Mari Saarikko  on hyvillään kaupungin linjauksesta. Hänen oma ekaluokkalaisensa kulkee 4,5 kilometrin koulumatkan polkupyörällä ongelmitta. Saarikon mukaan Kangasalla lähdetään siitä, että huoltaja osaa arvioida lapsen kyvyn kulkea koulumatkat polkupyörällä.
 – Koulu ei sitä rajoita.
 Näin ei ole kuitenkaan kaikkialla. Tänäkin syksynä monen ekaluokkalaisen huoltajille on tullut koulusta ohjeistus, että eka- ja tokaluokkalaisten ei tulisi pyöräillä kouluun.
 Kehotus otetaan monessa kodissa aivan syystäkin tosissaan: ehkä koulumatka on niin vaarallinen, että autokyyti on turvallisin ratkaisu.
 Autoralli on itseään ruokkiva kierre
 Autokyydin tarjoaminen lapselle saattaa aiheuttaa liikenneturvallisuutta heikentävän kierteen: koulun lähiympäristö alkaa tuntua autorallin vuoksi turvattomalta ja entistä useampi päätyy lapsen kuljettamiseen.
 Samalla aikuinen tulee lisänneeksi liikennettä koulun lähistöllä entisestään.
 – Vaarana on, että tehdään karhunpalvelus koulun lähialueen turvallisuudelle, sanoo Liikenneturvan suunnittelija  Eeva-Liisa Markkanen .
 Markkanen muistuttaa, että kaikkien koulujen ympäristöä ei ole suunniteltu saattoliikennettä varten, mikä saattaa lisätä vaaratilanteita. Koulujen lähiympäristön vaarat tiedostetaan myös Opetushallituksessa, kertoo opetusneuvos  Leo Pahkin .
 – Monen koulun lähellä ei ole paikkoja toimivalle saattoliikenteelle, koska jättöalueelle ei yksinkertaisesti löydy paikkaa.
 Vatialan koulun rehtori Mari Saarikko ja vs. vararehtori Jarkko Liuha kiittelevät Kangasalaa siitä, että pyörätiet pidetään hyvässä kunnossa. Heidän molempien lapset kulkevat koulussa polkupyörällä. Jani Aarnio / Yle
 Esimerkiksi Kangasalan Vatialan koulun ympäristöä ei ole suunniteltu autokuskaamista varten, joten jokainen turha käynti aiheuttaa potentiaalisen vaaratilanteen, sanoo koulun vs. vararehtori  Jarkko Liuha .
 Pyöräilykehotuksesta huolimatta osa lapsista kulkee autokyydillä.
 – Vaaratilanteet tapahtuvat ahtaalla parkkipaikalla, kun joudutaan peruuttelemaan.
 Pahkinin mukaan tilanne on kuitenkin parantumaan päin, kun saattoliikenteen vaaroista on alettu puhua entistä enemmän.
 – Esimerkiksi vanhempainilloissa syntyy paljon koulumatkan turvallisuutta parantavia ideoita, jotka usein myös toteutetaan yhteistyössä kunnan tai kaupungin kanssa.
 Koulumatka tärkeä liikuntahetki
 Aktiivisesta koulumatkasta on muutakin hyötyä kuin autorallin hillitseminen. Yleinen liikkumattomuus on lisääntynyt ja yhä harvempi suomalaislapsi saa täyteen suositellun päivittäisen liikunta-annoksensa.
 Moni koulu kieltää pyöräilyn ekaluokkalaisilta, ja se voi käynnistää vaarallisen autorallin: "Karhunpalvelus turvallisuudelle"  Kansallisen liikuntasuosituksen mukaan lasten ja nuorten tulisi liikkua kouluiässä joka päivä monipuolisesti  vähintään tunnin ajan .
 – Tutkimustiedon perusteella koulumatkasta on tullut tärkeä tekijä lasten liikkumisen kannalta, Eeva-Liisa Markkanen sanoo.
 Liikenneturvan mukaan koulumatkojen kulkemisesta kävellen tai pyörällä on tutkitusti hyötyä vireyden kannalta. Iltapäivällä se antaa hyvän pienen piristyksen ennen läksyjen tekoa.
 Vatialan koulun rehtori Mari Saarikko tietää, että omalle ekaluokkalaiselleen aamun polkupyörälenkistä on hyötyä.
 – Minusta on tärkeää, että lapseni saa liikuntaa aamulla ja menee virkeänä kouluun. Toki oikein huonolla säällä pohditaan muita ratkaisuja.
 Koulu ei voi kieltää pyöräilyä
 Lain mukaan koululla  ei ole oikeutta kieltää kouluun pyöräilyä , muistuttaa opetusneuvos  Leo Pahkin  Opetushallituksesta.
 – Koulu ei voi kieltää tulemasta jollain tietyllä kulkupelillä, mutta voi toki esittää toiveita ja tehdä suosituksia esimerkiksi turvallisuusseikkoihin tai tilanpuutteeseen vedoten.
 Koulun asetama pyöräilykielto voi ihmetyttää niitä vanhempia, joiden lapset pärjäisivät taitojensa puolesta liikenteessä.
 Liikenneturvan Eeva-Liisa Markkanen kuitenkin suosittelee miettimään vakavasti, miksi suositus on annettu. Useimmiten ne perustuvat perusteltuun arvioon koulun lähiliikenteen turvattomuudesta sekä lapsen valmiuksiin pyöräillä turvallisesti.
 Koulun aloittavan lapsen kyky hahmottaa liikennetilanteita on vasta kehittymässä. Pyöräillessä aikaa havaintojen tekemiselle on vähemmän kuin kävellen liikuttaessa. Turvallinen pyöräily edellyttää liikenteen havainnointi- ja ennakointikyvyn lisäksi motorisia taitoja, Markkanen muistuttaa.
 – Tarvitaan myös kykyä suorittaa motorista ja kognitiivista tehtävää samanaikaisesti sekä kykyä arvioida omia taitoja, jotta turhia riskejä ei oteta.
 Lassi Laurila jättää pyörän talliin vain sydäntalvella.  Jani Aarnio / Yle
 Markkanen muistuttaa, että kaikki 1.- ja 2.-luokkalaiset eivät ole vielä motorisilta ja kogniitivisilta taidoiltaan valmiita liikenteeseen polkupyörällä, joten selkeää ikäsuositusta koulupyöräilyn alottamiselle on mahdotonta antaa.
 Kategorinen pyöräilykielto ei ole Eeva-Liisa Markkasen mukaan kuitenkaan paras vaihtoehto, sillä koulumatkat ovat erilaisia ja lapset ovat vielä eka- ja tokaluokkalaisina hyvin eri kehitysvaiheessa.
 Markkanen kannustaakin kouluja entistä aktiivisempaan yhteistyöhön kotien kanssa, sillä vanhemmat osaavat entistä hanakammin kyseenalaistaa kieltoja.
 – Keskustelun myötä vanhempien olisi helpompi suhtautua koulun antamiin ohjeisiin ja miettiä, mitä turvallisuuden parantamiseksi voitaisiin yhdessä tehdä.
 Millaisia kokemuksia sinulla on koulumatkapyöräilystä? Keskustele aiheesta. Keskustelu suljetaan kello 20.00.


Summary: Vihreiden nuorten mielestä työeläkkeen kustannuksia pitäisi pienentää "radikaalisti", jotta eläkejärjestelmä olisi reilu tuleville sukupolville.

Samalla kun hallitus on korottamassa pienimpiä eläkkeitä, osa hallituspuolueiden nuorisojärjestöistä haluaisi puhua enemmän eläkkeiden leikkaamisesta.
 Vihreät nuoret haluaisi leikata työeläkkeitä sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden nimissä. Samaa on väläytetty myös  keskustanuorten riveistä . Demarinuoretkin olisivat valmiita selvittämään asiaa.
 Puheet ovat sikäli yllättäviä, että monille poliitikoille jo eläkkeiden leikkaamisesta puhuminen on itsensä jalkaan ampumista. Yksi syy on, että eläkeläiset ovat kaikkein aktiivisimpia äänestäjiä.
 Eläkkeiden leikkaaminen nousi epäsuosituimmaksi vaihtoehdoksi, kun Eläketurvakeskus selvitti  suomalaisten suhtautumista eläkkeiden rahoituksen vahvistamiseen . Leikkaamista piti perusteltuna vain viideosa, ja eläkeiän nostaminen ja eläkemaksujen korottaminen olivat selvästi suositumpia vaihtoehtoja.
 Nuorisojärjestöt löytäisivät vastakaikua etenkin Elinkeinoelämän keskusliitosta, jolle eduista leikkaaminen kyllä sopisi. EK:ssa kuitenkin tiedostetaan, että maksussa oleviin eläkkeisiin puuttuminen on Suomessa vaikeaa, koska ansaittua eläkeoikeutta koskee omaisuudensuoja.
 – Karttuneet eläkeoikeudet nauttivat Suomessa parempaa omaisuudensuojaa kuin muissa maissa, sanoo johtava asiantuntija  Vesa Rantahalvari  Elinkeinoelämän keskusliitosta.
 Kajoamista "pyhään lupaukseen"
 Maksussa oleviin eläkkeiden leikkaamista on nimitetty kajoamiseksi "lupauksista pyhimpään", mutta Vihreiden nuorten mukaan moni nuori on menettänyt uskonsa eläkejärjestelmään.
 – Perustuslakia on tulkittu 1960-luvulla niin, että eläkkeet nähdään omaisuutena. Tulkinta pitäisi katsoa uudelleen. Eläkkeet eivät ole omaisuutta, vaan tämän hetken sosiaaliturvaa. Ne eivät ole palkan jatke, sanoo Vihreiden nuorten puheenjohtaja  Amanda Pasanen .
 – Työeläkkeen kustannuksia pitäisi pienentää radikaalisti, jotta järjestelmä olisi kestävä ja reilu myös tuleville sukupolville, jatkaa Vihreiden nuorten toinen puheenjohtaja  Sameli Sivonen .
 Pasanen ja Sivonen painottavat, että Vihreät nuoret haluaisivat pienentää etenkin suuria työeläkkeitä, mutta pieniä eläkkeitä on hyvä korottaa.
 Eläkkeet ovat jälleen pinnalla, sillä tiedot suomalaisten syntyvyyden laskusta ovat kiihdyttäneet puheita seuraavan eläkeuudistuksen tarpeesta. Näin on, vaikka vasta muutama vuosi sitten päätettiin suomalaisten eläkeiän korottamisesta.
 Vihreät nuoret väläyttivät jo kaksi vuotta sitten  eläkepamfletissaan , että Suomi voisi ottaa mallia Ruotsista, jonka  eläkejärjestelmää on sanottu päinvastaiseksi Suomeen verrattuna .
 Kun Suomessa on nostettu eläkemaksuja, jotta rahat riittäisivät eläkkeisiin, Ruotsissa maksuja ei muuteta vaan leikataan eläkkeitä. Kyseessä on niin sanottu indeksijarru, joka leikkaa eläkkeitä automaattisesti, jos maksuja olisi tarpeen nostaa.
 Indeksijarrua väläytti myös keskustanuorten puheenjohtaja  Suvi Mäkeläinen , jonka mukaan suurimpia häviäjiä olisivat hyvätuloiset eläkeläiset, mutta pienituloisimpia eläkeläisiä muutos ei koskisi, koska työeläkeindeksi ei vaikuta kansaneläkkeisiin ja takuueläkkeisiin.
 Ruotsin eläkeuudistus "radikaali"
 Osastopäällikkö  Ismo Risku  Eläketurvakeskuksesta sanoo Ruotsin viime vuosikymmenellä käyttöön otettua indeksijarrua radikaaliksi. Hänen mukaansa Ruotsin suuntaan meneminen tarkoittaisi Suomessa suurta periaatteellista muutosta.
 Vihreät nuoret ehdottavat, että indeksijarrulla voitaisiin lisätä eläkkeiden rahoituksen kestävyyttä lyhyellä aikavälillä. Kyse olisi työeläkkeen indeksikorotusten jäädyttämisestä.
 Demarinuorten puheenjohtaja  Mikkel Näkkäläjärvi  sanoo, että kaikkia keinoja pitää miettiä avoimesti ja indeksijarrun soveltuvuutta Suomeen voidaan selvittää, mutta järjestöllä ei ole kantaa asiaan. Hallituksen ajama pienten eläkkeiden korottaminen oli nimenomaan SDP:n vaalilupaus.
 Vihreiden Sameli Sivonen ehdottaa, että perustuslakivaliokunnan pitäisi tulkita ovatko työeläkkeet omaisuudensuojan piirissä.
 EK:n Rantahalvari sanoo, että Suomessa pitäisi ensin ratkaista periaatekysymys siitä, puututaanko maksussa oleviin eläkkeisiin.
 – Varsinainen eläkemäärä on perustuslain suojelema, mutta indeksitarkastukset ovat kohde, jota voidaan muuttaa ilman perustuslain säätämisjärjestystä, sanoo Rantahalvari, joka oli mukana edellisissä eläkeneuvotteluissa.
 Ruotsin indeksijarrua Rantahalvari sanoo hyväksi ideaksi, koska rahojen riittäminen eläkkeiisiin ei olisi poliittisen päätöksenteon varassa vaan lakiin perustuva automatiikka.
 Rantahalvari kuitenkin korostaa, että EK haluaa ensin katsoa keinot parantaa syntyvyyttä, lisätä työperäistä maahanmuuttoa ja edistää ylipäätään työllisyyttä. Sen jälkeen on "aika katsoa miten paljon pitää tehdä eläkepolitiikassa".
 Rantahalvarin mukaan aiemmat eläkeuudistukset on kaikki tehty niin, että maksussa oleviin eläkkeisiin ei ole pääsääntöisesti puututtu millään tavalla.
 – Kaikki uudistukset ovat kohdistuneet nuoriin ja työelämässä oleviin. Oma käsitykseni on, että kun seuraava uudistus tehdään, tullaan vakavasti pohtimaan, että myös maksussa olevia eläkkeitä katsotaan kriittisesti.
 "Eläkeläiset voivat olla rauhallisin mielin"
 SAK:n työura- ja eläkeasioiden päällikkö  Sinikka Näätsaari  sanoo, että Ruotsin indeksijarrun kaltaista mallia ei suljeta SAK:ssa täysin pois muttei myöskään kannateta.
 Näätsaari korostaa, että eläkkeet nauttivat perustuslain suojaa, ja kyse olisi eläkkeiden heikentämisestä. Hän huomauttaa, että monet toimijat, kuten SDP:n  Kimmo Kiljusen  johtama Senioriliike ovat tuoneet keskusteluun aivan toisensuuntaisia ehdotuksia.
 – Meillä on pyrkimyksenä olla tasapainossa, että ihmisille pysytään takaamaan sovitut eläke-edut, että rahoitus on kunnossa ja maksutaakka kohtuullinen kaikille, Näätsaari sanoo.
 – Eläkeläiset voivat olla rauhallisin mielin, mitään äkkinäistä ei olla tekemässä.
 Vihreiden Amanda Pasanen uskoo, että eläkeläiset ymmärtävät tilanteen muuttuneen.
 Näätsaari puolustaa viimeisintä, vuonna 2014 sovittua eläkeuudistusta, jossa lyötiin lukkoon  suomalaisten eläkeiän asteittainen nostaminen .
 – Uudistus mahdollistaa sen, että nuorten eläkemaksutaakka on pienempi. Eläkeikää on nostettu aika nopealla tahdilla, jotta maksajia on enemmän, kun suurempi ryhmä on töissä.
 Demarinuorten Näkkäläjärvi sanoo, että 1970-luvulla ja sen jälkeen syntyneitä ei voi pitää ainakaan voittajina, vaikka viime eläkeuudistuksessa "pikkuisen parannettiin nuorten asemaa".
 – Siinä mielessä seuraavassa eläkeuudistuksessa, joka jossain vaiheessa tulee, olisi syytä kiinnittää yhä huomiota sukupolvinäkökulmaan.

Kun hallitus korottaa eläkkeitä, nuoret valmistautuisivat leikkaamaan – "Työeläkkeiden ei pitäisi olla omaisuudensuojan piirissä"


Summary: Muoviasioita mietitään ministeriössä kuumeisesti. Vielä ei tiedetä, miten EU:n kertakäyttömuovidirektiivi toteutetaan.

Parin vuoden kuluttua ihmisten arjesta häviävät pillit, muoviaterimet ja kertakäyttöiset muovilautaset, kun EU:n  kertakäyttömuovidirektiivi  astuu voimaan.
 Parlamentin maaliskuussa hyväksymä direktiivi muun muassa kieltää joukon muovituotteita, asettaa tavoitteita kertakäyttömuovien vähentämiselle ja velvoitteita tiettyjen muovituotteiden valmistukseen.
 Ruotsissa muovitaistoon halutaan lähteä direktiiviä tiukemmin. Ruotsin hallitus aikoo selvittää, voitaisiinko direktiivissä mainittujen muovituotteiden lisäksi kieltää myös muoviset kupit ja kertakäyttöiset muovirasiat ja -astiat.
 Ruotsin ympäristöministeri  Isabella Lövin  kertoi asiasta aiemmin kesällä Ruotsin yleisradion  SVT:n haastattelussa .
 Lisäksi Ruotsissa pohditaan, voitaisiinko ravintolat velvoittaa pakkaamaan take away -ruoka asiakkaiden itsensä tuomiin astioihin tai voitaisiinko muovituotteille luoda jonkinlainen panttijärjestelmä.
 Voisiko sama olla toteutettavissa Suomessa?
 Ravintola-ala ei innostu
 Matkailu- ja ravintola-alan edunvalvontajärjestö Maran toimitusjohtaja  Timo Lappi  ei innostu Ruotsin ympäristöministerin ehdotuksista.
 – En näe, että ihmiset alkaisivat kanniskella omia astioita mukanaan, ja sama kanniskeluongelma koskisi pantillisia astioita. Jos taas muoviset take away -astiat kiellettäisiin, se toisi alalle suuria vaikeuksia. Kiellon pitäisi kattaa kaikki take away -pakkaukset, ostetaan ne sitten ravintoloista tai kaupoista, Lappi sanoo.
 Lapin mukaan Suomen pitäisi edetä asiassa EU-direktiivin määrittämässä tahdissa eikä tehdä muita raskaampia toimenpiteitä.
 – Jos täällä tehdään ratkaisuja, jotka ovat kustannuksiltaan raskaampia kuin muualla Euroopassa, se syö yritysten hintakilpailukykyä.
 Suomessa monet pikaruokayritykset ovat jo kiinnittäneet huomiota kertakäyttömuovin vähentämiseen. Yle uutisoi  tiistaina , että monet pikaruokaravintolat ovat piilottaneet muoviset pillit ja kannet tiskien taakse.
 Lapin mielestä asiaa ei kannata ylipäätään lähestyä kieltojen kautta.
 – Kielto ei ole järkevä ratkaisu niin kauan, kun ei ole kilpailukykyisiä vaihtoehtoja olemassa. Asiakkaat ovat yhä tietoisempia, ja kertakäyttömuovin vähentämisen suuntaan ravintoloissa ollaan menossa jo vapaaehtoisesti, Lappi toteaa.
 Ympäristöministeriön neuvotteleva virkamies Taina Nikula sanoo, että kertakäyttökulutuksen vähentäminen on iso haaste. Kertakäyttöistä muovia tarttuu mukaan kaupoista, ravintoloista ja kahviloista lähes huomaamatta.
 Suomi ei aio kieltää lisää muovia
 Suomessakin ympäristöministeriö selvittää parhaillaan, miten kertakäyttömuovidirektiiviä käytännössä kannattaa toteuttaa. Selvitys valmistuu elokuun lopussa.
 Ympäristöministeriön neuvottelevan virkamiehen  Taina Nikulan  mukaan Suomi ei todennäköisesti aio kieltää enempää muovia. Selvityksessä arvioidaan esimerkiksi sitä, voitaisiinko kertakäyttömuovin kulutusta vähentää vapaaehtoisilla sopimuksilla, niin sanotuilla Green Dealeilla.
 Tällainen Green Deal -sopimus on esimerkiksi Kaupan liiton ja ympäristöministeriön vuonna 2016 solmima Muovikassisopimus, jossa vuosittain käytettyjen muovipussien määrää pyritään vähentämään. Samanlainen voitaisiin sopia esimerkiksi ministeriön ja matkailu- ja ravintola-alan toimijoiden välillä.
 Tarkkoja suunnitelmia ei kuitenkaan vielä ole. Konkretiaa voidaan odottaa syksymmällä.
 – Jos tällaisiin sopimuksiin päädytään, keskustellaan muun muassa ravintola-alan kanssa siitä, mitä he ovat jo tehneet ja mitä he vielä voisivat tehdä. Vapaaehtoisissa sopimuksissa voitaisiin sopia esimerkiksi juuri muovikansien tai take away -pakkausten vähentämisestä tai ruoan myynnistä asiakkaiden omiin pakkauksiin, Nikula sanoo.
 Tästä on kyse muovidirektiivissä Kielletään:  Kertakäyttöiset muoviset ruokailuvälineet ja lautaset, muovipillit, pumpulipuikot, ilmapallopidikkeet sekä vaikeasti kierrätettävät oxo-hajoavat muovit Vähennetään:  Elintarvikepakkaukset ja muoviset juomakupit. Velvoitetaan:  PET-muovipullot sisältävät keskimäärin 25 prosenttia kierrätysmateriaalia vuoteen 2025 mennessä. Vuonna 2030 luku on 30. Juomapullojen korkkien on pysyttävä pakkauksessa kiinni koko käytön ajan. Kierrätetään:  90 prosenttia muovipulloista vuoteen 2029 mennessä. Suomessa tämä on jo saavutettu. Viestitään:  Muun muassa tuotteiden ympäristöön joutumisen haitat ja hävittämisohjeet on ilmoitettava pakkauksissa. Suomessa selvitetään nyt, millä tavalla direktiivin tavoitteet toteutetaan, ja tarvitaanko esimerkiksi kokonaan uusi laki. Direktiivin tulee olla toimeenpantu jäsenmaissa viimeistään kesällä 2021.
 Pantti toimii pulloissa, mutta ei muualla
 Ruotsissa ympäristöministeri väläytti myös ajatusta panttijärjestelmästä joillekin muovituotteille. Panttijärjestelmän kautta muovia saataisiin enemmän kierrätykseen ja pois ympäristöstä. Voisiko panttijärjestelmää laajentaa nykyisestä Suomessakin?
 Pantista muovipakkauksille on puhunut esimerkiksi  teknologian tutkimuskeskus VTT . Soinin kunnassa  panttikokeilu myös toteutettiin  paikallisen 4h-yhdistyksen voimin.
 Juomapakkausten kierrätyksessä Suomi on edelläkävijä. Pullonpalautusta hallinnoivan Palpan kautta kierrätykseen palautui viime vuonna 93 prosenttia myydyistä pantillisista muovi- ja lasipulloista sekä tölkeistä.
 Pantittomista muovipakkauksista, siis esimerkiksi jogurttipurkeista, jauhelihapakkauksista tai juustopaketeista, kierrätykseen kerättiin viime vuonna vain 10–20 prosenttia.
 Pantti siis toimii.
 Jos jogurttipurkkeihin ja jauhelihapakkauksiin iskettäisiin viivakoodit, eikö niitäkin voisi suoraan palauttaa kauppojen pullonpalautuskoneisiin?
 Ei voisi, sanoo kuluttajapakkausmuovien keräämisestä vastaavan Suomen Uusiomuovin toimitusjohtaja  Vesa Soini . Syitä on kaksi: pakkausten epäpuhtaudet ja moninaiset muodot ja materiaalit.
 – Pantillisten pullojen palautus toimii hyvin, koska pullot ovat tietyn mallisia ja muotoisia, ja niissä on tietyssä paikassa viivakoodi, jonka automaatti tunnistaa. Muovipakkaukset voivat olla muodoltaan epämääräisiä ja niissä on enemmän epäpuhtauksia, Soini sanoo.
 Saman toteaa Palpan toimitusjohtaja  Pasi Nurminen .
 – Helposti ajattelee, että pyöreähän se jogurttipurkikin on, samaan palautusautomaattiin vaan. Elintarvikepakkauksista voisi kuitenkin tulla epäpuhtauksia, jolloin uusiomateriaali ei olisi niin hyvälaatuista eikä kierrätysmaksuja pystyttäisi pitämään niin matalina.
 EU-direktiivi velvoittaa myös pakkausten suunnittelua. Tietynlaisissa muovipulloissa kannen tai korkin on pysyttävä kiinni koko käyttövaiheen ajan.  Taina Nikulan mukaan kertakäyttömuovidirektiivi on uudenlaista lainsäädäntöä, sillä se sisältää laajasti velvoitteita koko muovituotteiden elinkaareen liittyen.
 Pantillisessa kierrätyksessä ei paljon laajentamisen varaa
 Pantillista kierrätystä on Suomessa jo laajennettu. Vuoden alusta myös tiiviste- ja täysmehut sekä glögipullot on tuotu panttikeräyksen piiriin. Nurmisen mukaan valtaosa on juomapakkauksista on jo mukana pantillisessa palautusjärjestelmässä.
 Sen lisäksi että kertakäyttömuovidirektiivi nimensä mukaisesti kieltää kertakäyttötuotteita, pakkausdirektiivissä on säädetty tavoitteita muovipakkausten kierrätykselle.
 Vuoteen 2025 mennessä EU-alueella pitäisi kierrättää 50 prosenttia kaikesta pakkausmuovista – mukaan lukien panttipullot sekä kuluttaja- että yritysten muovit.
 Suomessa kaikista muovipakkauksista kierrätykseen kerättiin viime vuonna noin 30 prosenttia.
 Kierrätykseen kerättävän muovin määrä on kasvanut vuosittain. Kasvu tulee nimen omaan pantittomien muovipakkausten keräyksestä, koska pantillisesta muovista lähes kaikki saadaan jo kiertoon.
 – Pantittomalla systeemillä ei tulla koskaan pääsemään samoihin keräysmääriin kuin pantin kanssa, se on selvää. Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole keksitty ratkaisuja siihen, miten pantillista järjestelmää voitaisiin laajentaa muihinkin elintarvikepakkauksiin, saati sitten kokonaan muihin muovituotteisiin, Vesa Soini sanoo.
 Lue myös:
 Isot elintarvikeyritykset hylkäävät kierrätyksessä hankalan mustan muovin – Saarioinen vaihtaa mustan punaiseen
 Muovinkeräyspilotti paljasti ihmisten tietämättömyyden: astiaan lipsahtanut vessanpöntön kansia, ämpäreitä ja muovimattoja
 Muovin korvaaminen sataa suomalaisyhtiön laariin – pahvimukeista tutun Huhtamäen arvo on moninkertaistunut ja McDonald's on sen suurin asiakas

Ruotsi haluaa kieltää lisää muovituotteita ja selvittää mahdollisuutta muovipanttiin – Onnistuisiko sama Suomessakin?


Summary: Nyt alkaa pitkä hinausmatka Jäämerta pitkin Venäjän koillisosaan. Energiatuotanto alkaa vuodenvaihteessa.

Akademik Lomonosov näyttää pienikokoiselta matkustajalaivalta, mutta se ei ole laiva. Sillä nimittäin ei ole köliä ja potkuria, ja liikkumiseen vedessä 144 metriä pitkä ja 30 metriä leveä ydinvoimalalautta tarvitsee hinaajia.
 Venäjän ydinvoimayhtiö Rosatomin mukaan hinaus Murmanskista Pevekiin Tšukotkan niemimaalla tapahtuu "tiukoissa ohjaksissa". Matka on pitkä, noin 6 000 kilometriä, ja laitoksen odotetaan olevan perillä noin kolmen viikon päästä.
 Pevekissä sitä odottavat uudet satamarakenteet ja kaikki tarvittava infrastruktuuri, jotta energia saadaan jakeluun. Käytännössä laitoslautta kiinnitetään aallonmurtajiin joustavilla tangoilla, ja siihen liitetään sähkö- ja vesijohtoja.
 Tarkkaamossa seurataan voimalan prosesseja silloinkin kun reaktorit eivät toimi. Kerstin Kronvall / Yle
 Pienen ydinvoimalan reaktorit ovat käyttövalmiit
 Ydinpolttoaine on ladattu Murmanskissa, jonne laitos hinattiin rakennustelakaltaan Baltijski zavodilta, Pietarista keväällä 2018.
 Tämän vuoden keväällä laitos oli täydessä koekäytössä. Rosatomin mukaan kaikki toimi moitteettomasti. Hinauksen ajan reaktorit eivät ole toiminnassa.
 Ydinvoimalaksi Akademik Lomonosov on pieni. Sen kahden reaktorin teho on yhteensä 70 megawattia. Vertailuna voi todeta, että Olkiluodon ydinvoimalan yhden reaktorin teho on 900 megawattia.
 Aademik Lomonosov tuottaa myös lämpöenergiaa noin 50 gigakaloria tunnissa. Tämä riittää noin sadantuhannen asukkaan kaupungin lämmittämiseksi. Sellaisia väkimääriä harvaan asutussa Venäjän koillisosassa ei ole.
 Akademik Lomonosoviin lastataan muonaa. Kerstin Kronvall / Yle
 Turvallisuus puhuttaa
 Laitoksen turvallisuudesta kiistellään. Norjalainen ympäristöjärjestö Bellona ja Greenpeace ovat kritisoineet hanketta.  Bellonaa muun muassa huolestuttaa sen merikelpoisuus Jäämeren olosuhteissa .
 Greenpeace on kutsunut laitosta nimellä "Tšernobyl jäällä" .
 Akademik Lomonosovin varajohtaja  Dmitri Aleksejenko  ei halua kommentoida kritiikkiä.
 – Järjestöjen mielipiteet ovat heidän mielipiteitään, hän sanoo.
 Aleksejenko itse on ylpeä ydinvoimalasta ja kehuu sen edustavan uusinta ja parasta tekniikkaa.
 – Pidän sitä täysin turvallisena, hän sanoo.
 Voimalan varajohtaja Dmitri Alekssejenko kertoo projektista. Kerstin Kronvall / Yle
 Samat turvamääräykset maalla ja merellä
 Suomen Säteilyturvakeskuksen projektipäällikkö  Kim Söderling  sanoo, että samat turvallisuusmääräykset koskevat niin maalla seisovia ydinvoimaloita kuin tätäkin laitosta.
 Akademik Lomonosov on tavallisia ydinvoimaloita huomattavasti pienitehoisempi. Siksi vaaratkin voivat olla pienempiä.
 – Pienempi koko, pienemmät vaikutukset, Söderling sanoo.
 Ydinvoimalan moottorihuone. Kerstin Kronvall / Yle
 Kelluva voimala korvaa kaksi vanhaa voimalaa
 Ensi vuoden alussa, Akademik Lomonosovin alettua tuottaa energiaa, se korvaa kaksi vanhaa voimalaa: ydinvoimalan Bilibinskissä ja hiilivoimalan Tšaunskissa.
 Silloin arktisen alueen mustan hiilen kuormitus vähenee hiukan. Tosin suurin osa alueen jäätiköiden nopeaan sulamiseen vaikuttavasta mustasta hiilestä tulee sinne kaukokulkeumana.
 Rosatom toivoo uudenlaisesta ydinvoimalastaan vientituotetta. Yhtiö ei kerro, kuinka paljon laitos on maksanut, mutta asiantuntijoiden arviot liikkuvat 400–450 miljoonan euron luokassa. Laitoksen rakentamiseen kului 12 vuotta.
 Lisää aiheesta:
 STUKin pääjohtaja: Suomenlahdella seilaava ydinvoimala ei ole säteilyturvariski
 Venäläismedia: Kelluvaa ydinvoimalaa aletaan hinata Pietarista kohti Murmanskia ensi viikolla
 Pietarin kelluva ydinvoimala kuljetetaan Suomenlahdella ilman radioaktiivista ainetta

Maailman ensimmäinen kelluva ydinvoimala on ladattu ydinpolttoaineella – Uuden voimalan turvallisuus herättää myös kysymyksiä


Elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) haluaa siirtää aluekehityksen rahanjaon painopistettä maakuntien keskuskaupungeista seutukaupunkeihin, kertoo  Maaseudun Tulevaisuus .
 Kulmuni tarkoittaa seutukaupungeilla 20 000–50 000 asukkaan kaupunkeja, joita on Kuntaliiton mukaan 55. Niissä on yhteensä 920 000 asukasta ja 342 000 työpaikkaa.
 Tällä hetkellä iso osa aluekehitysvaroista ohjautuu kaikkein suurimpiin kaupunkeihin, jotka Kulmunin mukaan pärjäävät muutenkin.
 – Painopiste siirtyy nyt seutukaupunkeihin maakuntien keskuskaupungeista, esimerkiksi Kuopiosta Varkauteen, Kulmuni sanoo.
 Kulmuni puhuu "kunnian palauttamisesta" seutukaupungeille.
 Seutukaupungit saivat viime vuonna kansallisia aluekehitysvaroja kolme miljoonaa euroa, ja Kulmuni haluaa kasvattaa summaa muutamilla miljoonilla. Kansalliset summat ovat pieniä verrattuna miljardiluokassa liikkuviin EU:n aluerahoihin.

MT: Elinkeinoministeri Kulmuni haluaa siirtää rahaa pienempiin kaupunkeihin


Summary: Aiemmin viikolla Twitter kertoi sulkeneensa tilejä, joiden alkuperä johtaa Manner-Kiinaan.

Google kertoo sulkeneensa tällä viikolla omistamastaan videopalvelusta Youtubesta yhteensä 210 kanavaa, jotka oli valjastettu Hongkongin mielenosoittajien vastaiseen käyttöön.
 Googlen turvallisuusosaston  Shane Huntley  kertoo asiasta yhtiön  blogissa .
 Youtube-kanavien sulkemiset seurasivat Twitterin ja Facebookin vastaavia toimia.  Maanantaina Twitter ilmoitti  sulkeneensa 936 aktiivista tiliä ja 200 000 nukkuvaa tiliä, joiden alkuperä johtaa manner-Kiinaan.
 Twitterin tiedotteen mukaan viestien tarkoitus on ollut levittää poliittista epäjärjestystä Hongkongissa ja kyseenalaistaa kansalaisten oikeutta omien mielipiteiden ilmaisuun. Yhtiö sanoo, että sillä on luotettavaa todistusaineistoa siitä, että viestikampanjat on koordinoitu valtiollisella tasolla. Myös Facebook on sulkenut samoilla perusteilla seitsemän sivustoa.
 Google ei kuitenkaan yksiselitteisesti viitannut Kiinan suuntaan Youtube-kanavien alkuperään liittyen.
 – Havaitsimme, että näiden tilien paikallistamista on pyritty salaamaan VPN:n ja muiden keinojen avulla. Tämä on usein käytetty tapa koordinoitujen vaikuttamisoperaatioiden keskuudessa, Huntley kirjoittaa.
 Kiinan ulkoministeriön tiedottaja  Geng Shuang  sanoi tiistaina, että hänellä ei ole tietoa syytöksistä, joiden mukaan valtio olisi sekaantunut Twitterin ja Facebookin valetilien perustamiseen.
 – Kiinalaisilla on kuitenkin oikeus ilmaista mielipiteensä Hongkongin tapahtumista, Geng lisäsi.
 Lue myös:
 Kiina iskee sosiaalisessa mediassa Hongkongin mielenosoittajia vastaan – Twitter sulkenut 200 000 epäilyttävää tiliä manner-Kiinassa (20.8.)

Youtube sulki yli 200 Hongkongin mielenosoittajia vastaan suunnattua kanavaa


Pelastuslaitos epäilee, että valtakunnansali sytytettiin tahallaan palamaan.
 Päivystävän palomestarin Hannu Karpin mukaan rakennuksen ulkoseinät olivat enää pystyssä aamuyöstä puoli neljän aikaan. Rakennuksen tiilikatto oli romahtanut sisään palon aikana.
 – Tähän tietoon rakennuksessa ei ollut ketään sisällä, joten henkilövahingoilta vältyttiin, Karppi sanoo.
 Palon leviämisestä ei ole Karpin mukaan vaaraa ja jälkiraivaus oli käynnissä. Ainakin yksi yksikkö päivystää paikalla, kunnes poliisi saapuu paikalle aamun aikana.
 Tutkinnallisista syistä pelastuslaitos ei tee vielä enempiä raivauksia.

Jehovan todistajien valtakunnansali paloi Pöytyällä Varsinais-Suomessa – epäillään tahallaan sytytetyksi


Summary: Macron vaatii, että tällä viikolla kokoontuvat G7-maat ottavat sademetsien tuhon asialistalleen.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  sanoo, että Amazonin sademetsäpalot ovat kansainvälinen kriisi ja vaatii tällä viikolla koolla olevaa G7-maiden kokousta keskustelemaan asiasta. Macron sanoi, että tulessa ovat maailman keuhkot, jotka tuottavat 20 prosenttia hapesta.
 Emmanuel Macron Ian Langsdon / EPA
 Myös YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  on kertonut olevansa erittäin huolissaan paloista.
 – Ilmastokriisin keskellä emme voi sallia, että tärkeimmälle hapen ja luonnon monimuotoisuuden lähteelle tapahtuu yhtään enempää vahinkoa, Guterres sanoi.
 Palot levinneet Peruun
 Viranomaisten tietojen mukaan tammikuun ja elokuun välisenä Brasiliassa aikana on havaittu lähes 73 000 paloa, mikä on eniten sitten vuoden 2013. Valtaosa paloista oli Amazonin alueella.
 Brasiliassa metsien polttaminen on normaalia tähän aikaan vuodesta, kun metsiä raivataan viljelys- ja laidunmaiksi. Brasilian avaruustutkimuskeskuksen (INPE) satelliittitietojen mukaan maastopalot ympäri Brasilian ovat kuitenkin kasvaneet tänä vuonna jopa 85 prosentilla.
 Palojen koko laajuus ei vielä ole selvillä, mutta niiden aiheuttamasta savusta on kärsitty Sao Paulossa ja useissa muissa Brasilian kaupungeissa kuluneella viikolla.
 Naapurimaa Peru on ilmoittaunut olevansa varuillaan Brasiliasta ja Boliviasta leviävien maastopalojen vuoksi. Myös Paraguay ja Bolivia taistelevat erillisiä maastopaloja vastaan. Ne ovat tuhonneet laajoja alueita maiden sademetsistä.
 Brasilian presidentti: Ympäristöpsykoosin lietsontaa
 Ympäristöasiantuntijoiden mukaan palot ovat yhteydessä kiihtyviin metsien hävittämiseen Amazonin alueella. INPEn mukaan metsää hävitettiin heinäkuussa neljä kertaa enemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan.
 Asiantuntijoiden mukaan presidentti on rohkaissut metsureita ja maanviljelijöitä raivaamaan metsiä viljelyskäyttöön.
 Jair Bolsonaro Evaristo Sa / AFP
 Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  liittää palot lisääntyneeseen kuivuuteen.  Presidentti vihjasi keskiviikkona , että ympäristöjärjestöt olisivat tahallaan sytytelleet sademetsiä tuleen kostona siitä, että niiden rahoitusta on leikattu. Presidentti lisäsi myöhemmin pökköä pesään sanomalla, että ympäristö- ja kansalaisjärjestöt lietsovat "ympäristöpsykoosia", jonka tarkoitus on vahingoittaa Brasilian taloutta.
 Ympäristöministeriä tervehdittiin buuauksin
 Presidentti Bolsonaron mukaan maalla ei ole tarpeeksi voimavaroja taistella paloja vastaan, kertoo  BBC .
 Bolsonaro sanoi toimittajille torstaina, että maan hallinto ei saa sisäministeriötä lähettämään palomiehiä sammutustöihin.
 – Neljäkymmentä palomiestä taistelemaan tulipaloja vastaan? Resursseja ei ole. Tämä kaaos on saapunut, presidentti sanoi.
 Brasilia isännöi parhaillaan YK:n alueellista ilmastonmuutoskokousta Salvadorissa. Hallinnon virkamies puolusti kokouksessa Brasilian ympäristöpolitiikkaa ja sanoi, että se noudattaa Pariisin ilmastosopimusta.
 Samassa kokouksessa Brasilian ympäristöministeri  Ricardo Salles  saateltiin lavalle buuauksin.
 – Amazonin alue palaa, osa yleisöstä huusi Sallesille.
 Lue myös:
 Maailman keuhkot palavat Amazonin alueella, kauppasopimusten jäädyttäminen voisi auttaa – Tutkija pelkää: "Koko sademetsä saatetaan menettää" (22.8.)
 Suurlähettiläs Brasilian metsätuhoista: Näyttää, että laittomat metsänhakkuut ovat nousseet jopa 80 prosenttia (22.8.)
 Brasilian presidentti syyttää kansalaisjärjestöjä Amazonin maastopaloista  (22.8.)
 Amazonin sademetsän polttaminen on kaksinkertaistunut – monessa osavaltiossa hätätila, presidentti yllyttää jatkamaan polttoa (21.8.)

Maailman johtajat ovat huolissaan Amazonin metsäpaloista – "Ympäristöpsykoosin lietsontaa", sanoo Brasilian presidentti


Summary: Lopullinen päätös asiasta tehdään syyskuussa Sitran hallintoneuvostossa.

EU-komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  (kok.) on  Ilta-Sanomien  tietojen mukaan nousemassa Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran yliasiamieheksi.
 IS:n mukaan Sitran hallitus on päättänyt esittää Kataista Sitran johtoon. Lopullisen päätöksen tekee syyskuussa Sitran hallintoneuvosto.
 Sitran yliasiamiehen paikka vapautuu vuodenvaihteessa, kun  Mikko Kosonen  jää eläkkeelle.
 Sitran johtoon tuli kaikkiaan 51 hakemusta. IS:n mukaan valinta tehtiin lopulta ex-pääministeri Kataisen ja Turun yliopiston tulevaisuustutkimuksen professorin  Markku Wileniuksen  välillä.

IS: Jyrki Katainen on nousemassa Sitran yliasiamieheksi


Summary: G7-maat kokoontuvat viikonloppuna Ranskassa.

Kanada vastustaa Venäjän paluuta G8-ryhmään, ellei se ei vedä joukkojaan Ukrainasta, sanoo maan ulkoministeri  Chrystia Freeland .
 – Uskon, että kaikki meistä toivottaisi mielellään Venäjän takaisin, mutta ensin sen täytyy lähteä Krimiltä ja lopettaa sota Donbassin alueella, Freeland sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Venäjä liittyi johtavien teollisuusmaiden ryhmään vuonna 1997, mutta se suljettiin ulos G8-ryhmästä vuonna 2014 Krimin valtauksen takia.
 Johtavien teollisuusmaiden G7-ryhmään kuuluu Yhdysvaltojen lisäksi Italia, Japani, Kanada, Ranska, Saksa sekä Britannia.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump   sanoi aiemmin tällä viikolla  kannattavansa Venäjän ottamista takaisin ryhmään.
 – Mielestäni on asiallista päästää Venäjä mukaan. G7:n pitäisi olla G8, koska monet käsittelemämme asiat liittyvät Venäjään, Trump sanoi tiistaina.
 G7-maat kokoontuvat lauantaina Ranskan Biarritzissa. Kokous kestää maanantaihin saakka.


Summary: Jos Britannia lähtee ilman erosopimusta EU:sta lokakuun lopussa, moni asia muuttuu suomalaisillekin. Me listasimme tärkeimmät muutokset.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian uusi pääministeri, konservatiivien  Boris Johnson  on ilmoittanut työskentelevänsä sen eteen, että EU:n kanssa neuvoteltu erosopimus avataan uudelleen. EU on toistuvasti sanonut, että sopimusta ei enää avata.
 Britannian hallittu ero ja sen voimaantulo edellyttää Britannian parlamentin sekä EU-parlamentin hyväksyntää. Britannian parlamentin alahuone ei ole vielä hyväksynyt erosopimusta.
 Boris Johnson  esitteli tiistaina oman ehdotuksensa erosta Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle  Donald Tuskille , mutta ehdotus hylättiin nopeasti.
 Valtioneuvoston kansliasta  kerrotaan, että Suomen ja EU:n tavoitteena on edelleen, että Britannia lopulta hyväksyy jo neuvotellun erosopimuksen.
 Britannian on nyt päätettävä, haluaako se erosopimuksen vai eron ilman sopimusta.
 Boris Johnson sanoo Britannian eroavan EU:sta 31. lokakuuta vaikkei sopimusta syntyisikään. Kuva on otettu tammikuussa 2019. Neil Hall /  EPA
 Mitä tapahtuu EU:ssa esimerkiksi vapaalle matkustamiselle, jos Britannia eroaa EU:sta ilman erosopimusta? Sopimukseton ero – niin sanottu no-deal brexit – tarkoittaisi Britannian välitöntä eroa EU:sta ilman siirtymäaikaa.
 Tässä jutussa on joitakin konkreettisia esimerkkejä siitä, mitä kaikkea brexit voi tarkoittaa yksittäisen ihmisen kannalta eri tilanteissa.
 Tässä numeroituna alaotsikot, joten voit kelata itseäsi kiinnostavaan kysymykseen.
 Lentoyhtiöt Passi ja rajatarkastukset Eurooppalainen sairaanhoitokortti Nettisurffailu ja hinnat Verkko-ostokset Britanniassa asuvien suomalaisten rekisteröityminen Lukuvuosimaksut opiskelijoille
 1. Lentoyhtiöt vastuussa myydyistä reiteistä
 Lentomatkustamiseen sopimukseton brexit on iso muutos. EU:n sisällä lentoliikenne on vapaata ja lentoyhtiöt saavat lentää haluamiaan reittejä, mutta sopimukseton ero tekisi Britanniasta niin sanotun kolmannen maan suhteessa unioniin. Se edellyttää erillistä sopimusta tai viranomaishyväksyntää muun muassa lentoyhteyksistä. EU:n komissio on ehdottanut asetusta, jolla varmistettaisiin ainakin vähimmäisyhteydet Britannian ja EU:n välillä.
 Suomen liikenne- ja viestintäministeriön  mukaan tämä tarkoittaa, että suorat lennot Britannian ja EU:n välillä pyrittäisiin turvaamaan myös sopimuksettoman eron tilanteessa. Erolla voi olla silti vaikutuksia lentoliikenteeseen Britannian kautta kulkevien jatkolentoyhteyksien osalta. Nykyiset reittivaihtoehdot ja -valikoima saattaisivat supistua.
 Lentoyhtiöt ovat vastuussa matkustajien kuljettamisesta ostetun lipun mukaisesti ja lentoyhtiöiden tulee varautua brexitiin, liikenne- ja viestintäministeriöstä kerrotaan. On kuitenkin mahdollista, että eropäivänä liikenne ei ole yhtä sujuvaa kuin normaalisti.
 EU:n lentomatkustajan oikeudet ovat liikenne- ja viestintäministeriön mukaan sovellettavissa sopimuksettoman brexitin jälkeenkin kaikkiin lentoihin ja lentoyhtiöihin (myös brittiläisiin), jotka lähtevät Britanniaan jostain EU-maasta, Islannista, Norjasta tai Sveitsistä.
 Sen sijaan lentomatkustajan oikeuksia ei enää brexit-tilanteessa välttämättä sovelleta sellaiseen lentoon, joka lähtee Britannian alueelta, paitsi jos se suuntautuu EU-maahan ja sen lentää EU-maan lentoyhtiö.
 Lentomatkustajien oikeudet EU:ssa koskevat viivästymisiä, lentojen peruuntumisia ja ylibuukkauksia. Lentomatkustajilla on oikeus korvauksiin joissakin tapauksissa, mutta niitä pitää erikseen hakea.
 Esimerkiksi British Airwaysin lennolla Helsingistä Lontooseen EU:n matkustajan oikeudet olisivat voimassa, koska lento lähtee EU-maasta. Sama koskee yhdellä varauksella olevia lentoja Hki-Lontoo-New York, vaikka välin Lontoo-New York operoisikin brittiyritys.
 2. Passi- ja rajatarkastukset kiristyvät
 Sisäministeriön  mukaan EU-kansalaisella tulee olla Britanniaan matkustaessaan matkan ajan voimassa oleva passi tai kansallinen henkilökortti. Britannia saattaa luopua henkilökorttien käytöstä matkustusasiakirjana, jos sopimukseton ero tapahtuu.
 Rajatarkastukset ovat jo voimassa Schengen-maiden, kuten Suomen ja Britannian välillä, sillä Britannia ei kuulu Schengen-alueeseen. Tältä osin muutosta ei tapahdu.
 Sopimuksettoman brexitin jälkeen Britannian kansalaiset ovat EU:n näkökulmasta ns. kolmannen maan kansalaisia, jolloin rajatarkastukset ovat tarkempia eli hitaampia kuin EU-kansalaisille. Tämä voi vaikuttaa Suomessa lähinnä Lapin lentokentillä turistisesonkina, koska siellä suhteellisesti suurempi osa matkustajista on brittejä.
 Irlanti pysyy EU:ssa, joten sinne matkustetaan jatkossakin kuten toiseen EU:n jäsenvaltioon. Pohjois-Irlannin kysymys on auki, mutta jos asiasta ei toisin sovita, Pohjois-Irlantiin matkustetaan kuten muuallekin EU:n ulkopuolisiin maihin, kerrotaan valtioneuvoston kansliasta. Skotlanti on osa Britanniaa, joten sinne matkustetaan kuten EU:n ulkopuoliseen maahan.
 Matkailijaa saattaa ilahduttaa hiljattain halpenemaan lähtenyt punta. Tosin brittivaluutta ei ole vielä mitenkään kovin alhaalla suhteessa euroon. Pari vuotta sitten syksyllä punta oli saman hintainen kuin nyt.
 Mielenosoittajien tekemiä punnan seteleitä, joissa on Boris Johnsonin kuva. Kuva on otettu helmikuussa 2018. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Sopimuksettoman eron tapahtuessa Britannian ja EU:n kansalaiset voisivat matkustaa toistensa alueelle ilman viisumia lyhyttä oleskelua varten kolmeksi kuukaudeksi.
 Omaan käyttöön voi no-deal brexitin jälkeen tuoda tuomisia henkilökohtaisissa matkatavaroissa verotta ja tullitta enintään 300 tai 430 euron arvosta riippuen siitä, millä kulkumuodolla saavut, kertoo  Tulli .
 Kannattaa kuitenkin muistaa, että muun muassa alkoholia ja tupakkatuotteita saa tuoda vain rajoitutusti. Tiettyjä tavaroita EU:hun ei voi tuoda tai niitä voidaan tuoda vain luvalla. Matkatavaroille voidaan tehdä tullitarkastus rajalla.
 Kaikki Britannian ja EU:n välillä liikkuvat tavarat on tulliselvitettävä, jos sopimukseton ero toteutuu. Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan kaupassa sovellettaisiin WTO-sopimuksia, joten maiden väliseen kauppaan kohdistuisi tulleja. Britannia on kuitenkin päättänyt, ettei se peri väliaikaisesti tullimaksuja tuonnilta, pois lukien maalle kriittiset tavarat kuten jotkut maataloustuotteet ja autot.
 Britannian ajokortti hyväksyttäisiin Suomessa turisteina oleskelevilta normaalisti, mutta Suomessa vakinaisesti asuvien Britannian kansalaisten tulee vaihtaa Britanniassa myönnetty kortti suomalaiseen korttiin.
 Britannian hallitus on ilmoittanut, että voimassa olevalla EU-ajokortilla voi ajaa Britanniassa myös sopimuksettoman eron jälkeen.
 3. Eurooppalainen sairaanhoitokortti ei enää kelpaa
 Suomessa sairausvakuutetulla tai henkilöllä, jonka sairaanhoidon kustannuksista Suomi vastaa on oikeus eurooppalaisella sairaanhoitokortilla lääketieteellisesti välttämättömään hoitoon toisessa EU-maassa.
 Lääketieteellisesti välttämätöntä hoitoa voi tarvita, jos sairastuu äkillisesti tai joutuu tapaturmaan. Eurooppalaisella sairaanhoitokortilla henkilöllä on oikeus sairaanhoitoon samalla hinnalla ja samalla tavalla kuin kyseisessä maassa asuvalla henkilöllä.
 Rajat ylittävän sairaanhoidon asiantuntija  Sanna Kuorikoski  Kelasta kertoo, että sopimuksellinen ero oikeuttaisi tilapäisen oleskelun aikana sairaanhoitoon Britanniassa vuoden 2020 eli siirtymäajan loppuun saakka.
 – Jos Suomessa sairasvakuutettu ihminen henkilö sairastuu Britanniassa tilapäisen oleskelun aikana ja kova brexit on jo tapahtunut, Kelasta voi jälkikäteen hakea korvausta hoitokustannuksista. Korvaus olisi sama kuin jos käyttäisi yksityisiä sairaanhoitopalveluja Suomessa, Kuorikoski sanoo.
 Britannian hallitus on sanonut, että eurooppalaisen sairaanhoitokortin käyttö voidaan joissakin tapauksissa hyväksyä, jos maassa oleskelu on alkanut ennen eropäivää. Oman tilanteen voi tarkistaa ottamalla yhteyden paikalliseen terveyskeskukseen Britanniassa.
 Britanniaan matkustavan tai siellä oleskelevan kannattaa tarkistaa oman yksityisen matkavakuutuksensa ehdot sairastumisen varalta.  Kelan sivuilta  löytyy lisätietoa brexitin vaikutuksesta eurooppalaiseen sairaanhoitokorttiin ja sosiaaliturvan etuuksista laajemmin.
 Eurooppalainen sairaanhoitokortti. Tiina Jutila / Yle
 4. Puheluiden ja nettisurffailun hinnat kallistunevat
 Jos sopimukseton ero toteutuu, tarkoittanee se lisämaksuja EU:n kansalaisille Britanniassa, koska unionin verkkovierailusäännöt eivät enää sido Britanniassa toimivia operaattoreita.
 EU:n kansalaisilta voidaan periä lisämaksuja heidän käyttäessä verkkovierailupalveluja Britanniassa.
 Suomen suurin teleoperaattori Elisa ei ole vielä tehnyt päätöstä, mitä verkkovierailumaksuille tapahtuu.
 – Emme ole tehneet liiketoimintapäätöksiä siitä, jatkammeko lisämaksutonta roamingia UK:ssa Brexitin jälkeen. Seuraamme vielä tilannetta ja teemme päätökset siinä vaiheessa kun lopullinen Brexit päätös syntyy, kertoo sähköpostitse Elisan liittymäliiketoimintajohtaja  Antti Ihanainen.
 Liikenne- ja viestintäministeriö kehottaa tarkistamaan oman operaattorin roaming-maksukäytännöt ennen matkaa Britanniaan. Suomalaisten operaattorien pitäisi jatkossakin ilmoittaa asiakkailleen verkkovierailun hinnoista heidän matkustaessa Britanniaan.
 5. Verkko-ostoksille vero yli 22 euron osalta
 Kaupan liiton johtava EU-asiantuntija  Janne Koivisto  sanoo, että Britannian EU-eron vaikutukset verkkokauppaan riippuvat siitä, saavatko EU ja Britannia aikaan sopimuksen vai tuleeko sopimukseton ero.
 – Jos tulee kova brexit, tiettyihin Britanniasta tilattaviin tuotteisiin tulee tullit. Se tuskin kovin paljon tuntuu tavallisen verkkokaupan kuluttajan kukkarossa, sillä alle 150 euron arvoiset tuotteet ovat tullivapaita, kun ne tuodaan EU-maahan, Koivisto sanoo.
 Joissakin tapauksissa verkkokaupan kuluttajan kustannukset kuitenkin kasvaisivat arvonlisäveron takia. Jos verkkokaupan tilauksen arvo on Britanniasta vähintään 22 euroa, tulee lähetyksestä maksaa arvonlisävero Suomeen.
 International Post Corporationin tekemän tutkimuksen mukaan reilusti yli puolet verkkokauppaostoksista on arvoltaan yli 24 euroa. Britannia vastaa 10 prosenttia Suomen ulkomaisesta verkkokaupasta.
 Hetkellisesti koko EU:n tavarakauppa kuitenkin kärsisi kovasta brexitistä.
 – Jos kova brexit toteutuisi, niin hetkellisesti aiheutuisi monenlaista sekaannusta koko EU:n tavarakaupassa. Se voisi vaikuttaa joidenkin tavaroiden saatavuuteen muun muassa tullimääräysten noudattamisen takia, Koivisto kuvailee.
 6. Britanniassa asuvien suomalaisten rekisteröidyttävä
 Britannian maahanmuuttopolitiikassa otetaan käyttöön uusi pysyvä oleskelustatus, kun EU-ero tapahtuu. Britanniassa asuu noin 20 000 suomalaista ja heidän pitää rekisteröityä saadakseen todistuksen oikeudestaan olla maassa.
 Jos Britannia eroaa ilman erosopimusta, maassa asuvien ja heidän perheenjäsentensä pitää rekisteröityä pysyvää oleskelulupaa varten ensi vuoden loppuun mennessä. Jos erosopimukseen päästään, rekisteröinti on tehtävä vuoden 2021 kesäkuun loppuun mennessä.
 Eurooppa tiedotuksen verkkosivuilla kerrotaan, että Britanniassa asuvien EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsenten on jatkossa hankittava uudenlainen oleskelustatus, jotta heidän oleskelunsa jatkamiselle on oikeusperusta.
 Eurooppa tiedotuksen verkkosivuilla  on myös lukuisia esimerkkejä erilaisista perhe-, työ- sekä opiskelutilanteista käytännön kysymysten ja vastausten muodossa.
 Suomen  maahanmuuttovirasto  neuvoo taas Suomessa pysyvästi asuvia Britannian kansalaisia rekisteröimään oleskeluoikeutensa Suomessa mahdollisimman pian, jos se on tekemättä.
 Maailmankuulun Oxfordin yliopiston seremoniapäivä kesäkuussa 2018.  Roger Askew / AOP
 7. Lukuvuosimaksut vielä hämärän peitossa
 Britanniassa on parhaillaan noin 2 500 opiskelijaa korkeakouluopiskelijaa. He opiskelevat korkeakouluissa joko kokopäiväisesti tai Erasmus-vaihto-ohjelman piirissä. Tämän lisäksi muita suomalaisia opiskelijoita on noin 1 500.
 Britannian yliopistoissa opiskelevien tai vuosina 2018–19 alkaville kursseille hakeneiden EU-maista tulleiden opiskelijoiden lukuvuosimaksut pysyvät ennallaan. Heitä kohdellaan samoin kuin "kotimaisia" opiskelijoita silloinkin, kun he valmistuvat EU-eron jälkeen.
 Britannia on tunnettu maineikkaista yliopistoista ja akateemisessa maailmassa kansainvälinen yhteistyö on laadukkaan tutkimuksen kulmakivi. Britannian hallitus onkin poliittisella tasolla luvannut taata Britanniassa oleskelevien EU-kansalaisten ja uusien tulokkaiden oikeudet vuodenvaihteeseen 2020–21 saakka, jolloin brexitin jälkeinen siirtymäaika päättyy. Tämä siis edellyttää erosopimusta.
 Siirtymäaikaneuvottelut ovat vielä kesken, mutta ennen vuodenvaihdetta 20/21 aloittavien opiskelijoiden maksut määräytyvät todennäköisesti edelleen olemassa olevien järjestelyjen mukaisesti. No deal-brexitin lukuvuosimaksut 2020/2021 eivät ole vielä tiedossa, kertoo  Opetushallitus  verkkosivuillaan.
 Tapahtuu Britannian ero milloin tahansa, eron jälkeen saapuvat voivat oleskella Britanniassa enintään kolme kuukautta. Sen jälkeen on haettava tilapäisen oleskelun lupaa. Se mahdollistaa oleskelun enintään kolmeksi vuodeksi. Tämän jälkeen on haettava muuta lupatyyppiä, jos haluaa jatkaa oleskeluaan Britanniassa.
 Lue myös:
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron pääministeri Boris Johnsonille brexitistä:  Britannian kohtalo on teidän käsissänne
 Boris Johnson tapasi Angela Merkelin Berliinissä: "Olen valmis kompromisseihin, mutta erosopimus pitää neuvotella uusiksi"
 Britannian edustajat alkavat jäädä pois suurimmasta osasta EU-kokouksia – Jättävät äänensä Suomen käytettäväksi
 Boris Johnson esitteli brexit-ehdotuksensa EU:lle – Antti Rinne ja EU tyrmäsivät suoralta kädeltä
 Pääministeri Antti Rinne puhui puhelimessa Boris Johnsonin kanssa – aikovat tavata lähiaikoina
 Brexit tuo epävarmuutta ensi vuonna aloittaville suomalaisopiskelijoille – Erasmus ehkä uhattuna jo keväällä?  Asiantuntijat vastasivat kysymyksiin

EU:n sairaanhoitokortti ei kelpaa, nettisurffailu voi kallistua ja verkko-ostokset verolle – Tätä sopimukseton brexit tarkoittaa suomalaisille


Summary: Puukotusisku sai elokuussa 2018 aikaan laajamittaisia äärioikeiston mielenosoituksia.

Saksassa tuomioistuin on tuominnut Chemnitzin vuosi sitten tehdyn puukotusiskun tekijän 9,5 vuoden vankeuteen.
 Tekijä oli syyrialainen turvapaikanhakija. Iskusta epäiltiin myös toista turvapaikanhakijaa, mutta häntä ei ole saatu kiinni.
 Iskussa kuoli 35-vuotias saksalaismies.
 Iskun jälkeen Chemnitzissä nähtiin  laajamittaisia äärioikeiston mielenosoituksia .
 Lue myös:
 Miksi saksalaiset mellakoivat Chemnitzissä? Itäisessä Saksassa on vähän maahanmuuttajia, mutta paljon tyytymättömyyttä
 Yle Chemnitzissä: Yhteiskunta täällä on syvästi jakautunut

Chemnitzin puukottaja sai 9,5 vuoden vankeustuomion


Summary: Voimakkaat merivirrat, suolan aikaansaama eroosio sekä metallia syövät bakteerit tuhoavat hylkyä.

Titanicin hylystä on saatu ensimmäisiä kuvia 15 vuoteen.
 Kansainvälisen tutkijaryhmän kuvat paljastavat lähes 4 kilometrin syvyydessä makaavan hylyn odotettua heikomman kunnon.
 Osia hylystä on kadonnut kokonaan voimakkeiden merivirtojen, suolan aiheuttaman korroosion ja metallia syövien bakteerien johdosta.
 "Shokeeraavaa", kuvaili sukelluksiin osallistunut tutkija  Parks Stephenson  näkemäänsä  Britannian yleisradioyhtiö BBC:lle .
 Titanic lähdössä Southamptonista 10. huhtikuuta 1912. AOP
 Titanic oli aikansa suurin matkustajalaiva. Se upposi osuttuaan jäävuoreen neitsytmatkallaan Southamptonista New Yorkiin vuonna 1912.
 Onnettomuudessa menehtyi 1 500 laivan 2 200 matkustajasta.

Katso ensimmäinen video Titanicista 15 vuoteen – Hylyn heikko kunto yllätti tutkijat


Summary: Australian lentoyhtiö Qantas tekee syksyn aikana koelentoja, joilla se selvittää miehistön ja matkustajien kestävyyttä 19-tuntisilla lennoilla.

Australian lentoyhtiö Qantas kertoi torstaina, että se aloittaa ultrapitkien lentomatkojen testilennot tämän syksyn aikana. Välilaskuttomia lentoja tehdään Australian Sydneysta Yhdysvaltoihin New Yorkiin ja Britanniaan Lontooseen.
 Lennoilla testataan matkustajien ja miehistön jaksamista maratoonireiteillä. Tarkoitus on tehdä kolme lentoa Boeing 787-9 -matkustajakoneilla lokakuusta alkaen. 19-tuntisille lennoille otetaan mukaan 40 matkustajaa miehistön lisäksi.
 Lennoilla tarkkaillaan koneessa olevien terveydentilaa, lepoa ja nukkumista sekä ruokailua. Qantasin tavoitteena on aloittaa välilaskuttomat lennot Sydneysta New Yorkiin ja Lontooseen mahdollisesti vuonna 2022. Toteutuessaan ne olisivat maailman pisimmät matkustajalennot.
 – Suorat lennot ovat viimeinen virstanpylväs ilmailuhistoriassa, joten haluamme tehdä pohjatyön kunnolla, Qantasin toimitusjohtaja  Alan Joyce  sanoi tiedotteessa.
 Lentokonevalmistajat Airbus ja Boeing tehneet tarjouksen Qantasille uusista koneista ultrapitkiä lentoja varten. Joycen mukaan päätös tilattavista koneista tehdään luultavasti loppuvuoden aikana.
 Viime vuonna Qantas aloitti välilaskuttomat lennot  Länsi-Australian Perthista Lontooseen . 17-tuntinen lento on nyt yksi maailman pisimmistä matkustajalennoista.

Jaksaisitko istua 19-tuntisen lentomatkan? Australian lentoyhtiö alkaa testata sellaista maailman pisin lento mielessään


Vasemmistoliiton äänenkannattaja Kansan Uutiset kertoo aloittavansa koko henkilöstöään koskevat yt-neuvottelut.
 Kansan Uutisten päätoimittaja-toimitusjohtajan  Sirpa Puhakan  mukaan yt-neuvotteluihin ryhdytään, koska tulokehitys tilaus- ja ilmoitusmarkkinoilla ei vastaa kulujen nousua.
 Yt-neuvottelujen piirissä on 12 työntekijää, joista kymmenen toimituksessa sekä kaksi hallinnossa ja myynnissä.
 – Ensisijaisesti selvitämme kaikki muut kustannussäästöt, ja vasta sen jälkeen tulevat henkilöstösäästöt, mahdolliset lomautukset, irtisanomiset tai osa-aikaisuudet, Puhakka sanoo Kansan Uutisten verkkosivuilla.
 Puhakka kertoo STT:lle, että yt-neuvotteluista on tulossa myös henkilöstövaikutuksia.
 Kansan Uutiset ilmestyy verkkolehtenä ja painettuna viikkolehtenä. Puhakan mukaan tässä vaiheessa ei ole suunniteltu painetun lehden ilmestymiskertojen vähentämistä.
 – Lähdemme siitä, että turvaamme lehden viikoittaisen ilmestymisen, Puhakka sanoo STT:lle.
 Yt-neuvottelut on tarkoitus saada päätökseen 25. syyskuuta mennessä.

Kansan Uutiset aloittaa kaikkia työntekijöitään koskevat yt-neuvottelut


Summary: Sekavasti käyttäytynyt mies meni viime marraskuussa itse poliisiasemalle ja kertoi puukottaneensa vaimoaan.

Mies sai elinkautisen tuomion torstaina entisen vaimonsa murhasta. Miehen syyksi luettiin myös salakuuntelu.
 Hänet tuomittiin maksamaan korvauksia läheisille sekä osin valtiolle yhteensä yli 65 000 euroa.
 Mies murhasi entisen vaimonsa Tampereen Takahuhdissa viime marraskuussa.
 Sekavasti käyttäytynyt mies meni itse poliisiasemalle ja kertoi puukottaneensa vaimoaan. He eivät enää asuneet yhdessä. Syyttäjän mukaan motiivi oli mustasukkaisuus.
 Mies tuomittiin myös salakuuntelusta. Hän oli asentanut oikeuden mukaan valvontakameran entisen vaimonsa keittiöön keittiölieden taakse.
 Pariskunnalla on yhteisiä lapsia, joista osa on aikuisia. Syytetyn mielentila on tutkittu ennen oikeuskäsittelyä.
 Mies on ollut vangittuna marraskuusta 2018 lähtien.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Juttua muokattu 22.8. klo 21.43: Tuomitun nimi poistettu jutusta perheen alaikäisten lasten suojelemiseksi. Surmattu äiti ja tuomittu isä ovat kotoisin Lähi-idästä.

Mies tuomittiin elinkautiseen vankeuteen entisen vaimonsa murhasta Tampereella


Summary: Moni sieniharrastaja on joutunut tänä kesänä pettymään karvaasti – sienet nimittäin puuttuvat metsistä.

Keltaiset koivut ovat tänä kesänä värittäneet maisemaa, vaikka ruska-aika siintää vielä edessä. Pohjois-Suomessa osa pihlajista on jo värjäytynyt punaiseksi, kuten myös mustikanvarvut aukeilla metsäalueilla.
 Ruskasta ei ole kyse, vaan ilmiö kielii kuivuudesta. Vedestä on puutetta – ja niin myös sienistä.
 – Kyllä metsät ovat olleet harvinaisen tyhjiä tänä kesänä. Kesäkuun lopulla, heinäkuun alussa oli vähän punikkitatteja, kantarelleja, ja joitain muita sieniä. Mutta sitten tuli kuuma ja kuiva heinäkuu, sanoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Risto Jalkanen .
 Juuri kuivuus on Jalkasen mukaan pääsyy sienten vähäiseen määrään.
 – On ollut kuivaa ja pilvisiä, mutta sateettomia jaksoja. Yksinkertaisesti edellytyksiä sienten kasvuun ei ole.
 Harvinaisen huono tilanne
 Tutkijan mukaan sienitilanne on hyvin samankaltainen eri puolilla Suomea.
 – Pohjoisesta etelään tulee vain ei-oota tietoon. Pitkään saa kulkea, että jotakin löytää.
 Näin huonot sienivuodet ovat Risto Jalkasen mukaan harvassa. Hänen mieleensä muistuu vastaava tilanne yli 30 vuoden takaa.
 – Vuonna 1987 ainakaan pohjoisessa ei ollut yhtään mitään. Myös vuosina 2002 ja 2006 kesät olivat kuivia. Etelä-Suomen kallioiden männyt kuolivat, ja kalliomänniköt menivät ruskeiksi. Mutta kyllä silloinkin sieniä löytyi.
 Hapero. Niko Mannonen / Yle
 Vuonna -87 sienten vähäisen määrän taustalla oli Jalkasen mukaan puiden juuriston vaurioituminen lumettoman ja kovan talven seurauksena. Sienten kannalta on oleellista, että yhteistyö puiden kanssa toimii. Puut näet tuottavat sokerin, josta sienet rakentavat itiöemänsä – joita ihmiset keräävät.
 – Jos ei ole vettä saatavilla riittävästi, sokeria ei ilmeisesti tule. Puut tarvitsevat kaiken veden itselleen, kertoo Jalkanen.
 Jalkanen kertoo, ettei lyhytaikaisista rankkasateistakaan ole hyötyä.
 – Vesi ei imeydy maahan niin helposti, vaan valuu muualle.Jos tulee yksi kuuro, vesi lähtee jo seuraavan auringonpaisteen tai tuulen aikana taivaan tuuliin. Vettä pitäisi tulla pidempään, että sieniä alkaisi tulla toden teolla.
 Kuivuudesta voi tulla kierre
 Kuivuus juontuu jo viime vuodesta, sillä lähes sateettoman kesän seurauksena pohjavesien pinnat laskivat alas. Jalkasen mukaan kuivuudesta – ja sen myötä sienettömyydestä – voikin tulla eräänlainen kierre.
 – Viime kesä heijastui tähän kesään, ja tämä kesä voi yhdessä viime kesän kanssa heijastua taas seuraavaan kesään. Jos syksystä tulee kuiva, pohjavedet ovat vielä alhaammalla ja veden saatavuus on vaikeampaa. Siihen vaikuttavat myös talven sademäärät ja se, tuleeko luminen vai musta talvi.
 Risto Jalkanen ei usko, että kuivuus voisi vaurioittaa sienirihmastoja pysyvästi.
 – Sienirihmasto ulottuu kaikkialle, myös syvemmälle maahan. Syvemmällä on aina vettä, ja sienirihmastot ovat nopeita kasvamaan. Ne pystyvät siirtymään nopeasti. En lähde mitään katastrofia ennustamaan. Lyhytaikaisesti sillä voi kyllä olla merkitystä.
 Toivoa on yhä
 Vaikka puolet keruukaudesta onkin jo menetetty, Risto Jalkasen mukaan vielä ei kannata heittää hanskoja tiskiin. Varsinkin Etelä-Suomessa sienestäjillä on yhä toivoa.
 – Syyskuussa olosuhteet ovat ehkä jo lähempänä sitä, mitä normaalisti. Esimerkiksi jotkin rouskut tykkäävät esiintyä syksyllä. Niitä voisi joitakin lajeja tulla. Etelä-Suomessa suppilovahveroa voi yleensä kerätä vielä marraskuussa. Voi sieltä ryöpsähtää ihan kunnolla niitä sieniä vielä, sanoo Jalkanen.
 Suppilovahvero on myöhäinen sienilaji. Petra Ristola / Yle
 Jos sieniä ei tutuilta sienipaikoilta löydy, Jalkanen kehottaa etsimään paikkoja, joissa voisi kuvitella kosteuden säilyvän paremmin.
 – Kannattaa mennä esimerkiksi soiden laitamille, tuoreemmille kankaille ja kuusikoihin eikä kuiville mäntykankaille. Joitakin rouskuja kasvaa turvekankailla eli puustoisilla soilla, jotka on joskus kuivattu. Nekin voivat olla hyviä sienipaikkoja.

Metsissä pahin sienikato yli 30 vuoteen – ja siitä voi tulla kierre, sanoo tutkija


Summary: Stora Enso hautaisi säkitetyn lietteen maahan vanhalle tehdasalueelle Kemijärvellä. Kaupunki polttaisi tai veisi jätteen muualle.

Kemijärven vanhan sellutehtaan jätejärveen johdettiin sellutehtaan jätteitä yli neljäkymmentä vuotta. Pohjalietteeseen on kasautunut haitta-aineita kuten raskasmetalleja.
 Metsäjätti Stora Enso sai kesällä kaupungin valituksesta huolimatta Pohjois-Suomen aluehallintovirastolta luvan jätelietteen ruoppauksen ja pumppauksen aloittamiseen. Ruoppaus ja pumppaus aloitettiin elokuun toisella viikolla.
 Työn tekee Stora Enson lukuun Vesirakennus Ojanen Oy.
 Liete pumpataan geotuubeiksi kutsuttuihin jättimäisiin jätesäkkeihin. Maassa pitkin pituuttaan makaavat säkit ovat mustia, kymmeniä metrejä pitkiä, useita metrejä leveitä ja paksuja.
 Säkeissä jäte flokkulanttikemikaalin avulla muhii tiiviiksi ja kuivuu. Vesi valuu huokoisista säkeistä ja lasketaan takaisin jätejärveen.
 Säkkejä läjitetään kahteen kerrokseen ja lopulta ne on määrä haudata maahan vanhalle tehdasalueelle. Paikalle voidaan tulevaisuudessa laajentaa viereistä rautatien puuterminaalin lanssia.
 Stora Enso ja Kemijärven kaupunki eri mieltä jätteen käsittelystä ja sijoittamisesta. Kaupungin mielestä jäte pitäisi kuivauksen jälkeen polttaa tai viedä muualle.
 Stora Enso vakuuttaa: "Vesi tulee olemaan puhdasta"
 Stora Enson mukaan kuivaus ja läjitys on viranomaisten kannattama ratkaisu ja hyvä menetelmä ympäristölle
 – Tänne jää hyvin vähän haitta-aineita. Suunnitelman mukaan ja viranomaisten määritelmien mukaan suuri osa haitta-aineista nousee tähän kentälle ja stabiloituu geotuubeihin, sanoo johtaja  Erkki Autio  Stora Ensosta.
 Myös kuivuvasta lietteestä takaisin järveen valuva vesi on yhtiön mukaan harmitonta.
 – Vesi tulee olemaan puhdasta ja sitä luonnollisesti tarkkaillaan hyvin tiiviisti koko ajan, sanoo Autio.
 Kemijärven kaupungilla on toisenlainen näkemys viranomaisten kannasta.
 Kaupunki on valittanut jätteen sijoittamisesta vanhalle tehdasalueelle Vaasan hallinto-oikeuteen
 – Meillä on valtuuston päätös siitä, että paras tapa tuhota se ongelmajäte siitä altaasta, on polttaminen. Me ei olla saatu riittäviä todisteita siitä, että nykyinen tapa olisi riittävän hyvä ja riittävän ympäristöystävällinen, sanoo Kemijärven kaupunginjohtaja  Atte Rantanen .
 Stora Enson Kemijärven entisen sellutehtaan jäteliete pumpataan kuivumaan geotuubeiksi kutsuttuihin jättimäisiin säkkeihin. Kemijärvi 21.8.2019  Tapani Leisti / Yle
 Kaupunki arveluttaa jättisäkkien kestävyys
 Kaupunginjohtajan mukaan ei ole takeita mitä kuopatuille geotuubeille tapahtuu vuosikymmenten mittaan.
 – Materiaalit voi hajota ja jos se aine pääsee luontoon niistä pusseista. Onko se sitten niin turvallista kun mitä väitetään? Epäilen, kysyy Rantanen.
 Jätekiistan ratkaisevat aikanaan hallintotuomioistuimet.
 Kemijärven sellutehtaan sulkemisesta on jo yli kymmenen vuotta. Monen mielestä suuryritys Stora Enso on viivytellyt jätteen jälkihoidon kanssa ja yrittää päästä mahdollisimman halvalla.
 Johtaja Erkki Autio Stora Ensosta kiistää viivyttelyn.
 – Ei missään nimessä, koko ajan on tehty töitä tämän eteen.
 – Tämä on monimutkainen hanke, jossa on tehty hyvin paljon selvitystyötä, keskusteltu runsaasti viranomaisten kanssa ja tehty pitkäaikaista tarkkailua asioista. Myös tekninen kehitys on tuonut uusia mahdollisuuksia, joita ei kymmenen vuotta sitten ollut olemassa, selittää Autio ajan kulumisen syitä.
 Alun perin Stora Enso olisi halunnut antaa jätteen jäädä rauhassa järven pohjaan.
 Kukaan ei tiedä mikä vaihtoehto on ympäristön kannalta lopulta paras.
 Stora Enson Kemijärven entisen sellutehtaan jätejärvi on aikanaan erotettu kapealla maapadolla taaempana näkyvästä Kemijärvestä.   Yhtiö, Lapin ELY-keskus ja Pohjois-Suomen Aluehallintovirasto ovat kutsuneet jätejärveä "jälkilammikoksi".  Jarmo Honkanen / Yle
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.

Kemijärven vanhan sellutehtaan jätteet pumpataan säkkeihin – Stora Enso ja kaupunki eri mieltä käsittelystä


Summary: Apulaisoikeusasiamies raportoi toukokuussa, että lapsia on kohdeltu lainvastaisesti Loikalan Kartano -nimisessä erityislastensuojeluyksikössä

Apulaisoikeusasiamies  Maija Sakslin  on antanut Valkeakosken sosiaalitoimelle vakavan huomautuksen. Taustalla ovat apulaisoikeusasiamiehen mukaan Pro Manors Oy:n omistamassa yksityisessä erityislastensuojeluyksikössä havaitut laittomat menettelytavat, joista tehtyjä kanteluita kunnan sosiaalityöntekijä ei selvittänyt riittävästi.
 Loikalan Kartano -nimiseen laitokseen sijoitettu lapsi kanteli oikeusasiamiehelle siitä, että häntä oli eristetty huoneeseensa, riisutettu alasti ja kohdeltu muuten epäasiallisesti. Oikeusasiamiehen kansliasta oltiin yhteyttä nuoren omaan sosiaalityöntekijään ja pyydettiin tätä tapaamaan nuorta pikaisesti.
 Päätöksen mukaan sosiaalityöntekijä viivytteli tapaamisen kanssa ja tyytyi myöhemminkin vain keskustelemaan laitoksen työntekijöiden ja lapsen kanssa. Hän arvioi rajoitustoimien laillisuutta vain näiden keskustelujen pohjalta, uskoi laitoksen henkilökuntaa ja piti esimerkiksi lapsen riisuttamista tarpeellisena kiellettyjen esineiden etsimiseksi.
 Nuoren yhteydenoton jälkeen apulaisoikeusasiamies teki Loikalan kartanoon yllätystarkastuksen, joka paljasti, että laitoksessa lapsia riisutettiin, sosiaalisia suhteita pyrittiin katkomaan, lapsia eristettiin lainvastaisesti ja he joutuivat olemaan jatkuvan kameravalvonnan alaisuudessa.
 Tiedon olisi saanut papereista ja valvontanauhalta
 Apulaisoikeusasiamies totesi, että sosiaalityöntekijä olisi saanut tiedon lainvastaisesta menettelystä, jos olisi pyytänyt käyttöönsä eristämisestä otetuin videotallenteen, käynyt läpi eristämisen seurantamerkintöjä ja tavannut nuorta heti kun tämä sitä pyysi. Tätä sosiaalityöntekijä ei kuitenkaan tehnyt.
 Valkeakosken sosiaalitoimi selitti laiminlyöntejä muun muassa sillä, että esimerkiksi tapaamisen järjestelyt olisivat merkinneet koko päivän työajan käyttöä.
 Apulaisoikeusasiamies totesi, että sosiaalitoimi oli vastuussa nuoren sijaishuollon järjestämisestä ja sen olisi tullut perusteellisesti selvittää sille esiintuodut puutteet.
 Sosiaalitoimen lisäksi myös sosiaalityöntekijä sai huomautuksen toiminnastaan.
 Elokuun alussa annetusta huomautuksesta kertoi aiemmin Helsingin Sanomat.

Valkeakosken sosiaalitoimi ei puuttunut lapsen mielivaltaiseen kohteluun lastensuojeluyksikössä – apulaisoikeusasiamieheltä vakava huomautus