Summary: Viranomaiset eivät löytäneet näyttöä siitä, että kiinalaisyhtiö voisi varastaa laitteillaan huomaamatta tietoja.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Saksa on päästämässä kiinalaisyhtiö Huawein mukaan rakentamaan maahan nopeampia verkkoyhteyksiä, uutisoi  Wall Street Journal . Kiinalainen teknologiajätti on joutunut länsimaissa suurennuslasin alle epäiltyjen turvallisuushuolien takia.
 Saksan viranomaislähteiden mukaan joukko ministereitä on päässyt asiasta alustavaan sopuun, joka edellyttää vielä koko hallituksen ja parlamentin hyväksyntää.
 Yhdysvallat on syyttänyt Huaweita teknologiavarkauksista ja teollisuusvakoilusta ja kehottanut liittolaisiaan rajoittamaan yhtiön osallistumista seuraavan sukupolven 5G-verkon rakentamiseen.
 WSJ:n mukaan Saksan kyberturvallisuusviranomaiset ovat selvittäneet Huawein toimia Yhdysvaltojen ja muiden liittolaistensa kanssa, mutta he eivät löytäneet näyttöä siitä, että Huawei voisi varastaa laitteidensa avulla salaisesti tietoja.
 Saksalla on kova paine kehittää verkkoyhteyksiään, sillä maa on jäänyt nopeissa nettiyhteyksissä muun Euroopan vauhdista.
 – Me jäimme Saksassa junasta laajakaistan suhteen. Tarvitsemme nopean internetin, tarvitsemme sen nopeasti ja halvalla, sanoi nimettömänä puhunut hallituksen virkamies WSJ:lle.
 Nokia kilpailee samoilla markkinoilla
 Huawei on 5G-verkon rakentamiseen tarvittavien komponenttien johtava toimittaja, jonka hinnat ovat usein kilpailijoitaan halvempia. Myös verkkoyhtiö Nokia ja ruotsalainen Ericsson kilpailevat samoilla markkinoilla.
 Saksan teollisuuden edustajat ajavat nopeaa siirtymistä 5G-verkkoihin. Maan teollisuudessa on esiintynyt huolia siitä, että Kiina voisi rajoittaa saksalaisyritysten pääsyä Kiinan markkinoille, jos Saksa sulkee Huawein ulos 5G-suunnitelmistaan.
 Huaweihin kohdistuvat turvallisuushuolet nousivat laajasti otsikoihin joulukuussa, kun yhtiön globaali talousjohtaja pidätettiin Kanadassa Yhdysvaltojen pyynnöstä. Pidätys liittyi syytöksiin, joiden mukaan Huawei on rikkonut Yhdysvaltojen Iranin vastaisia pakotteita.
 Lue myös:
 Yhdysvaltain suurlähettiläs varoittaa eurooppalaisia: "Ostakaa vain suomalaista tai skandinaavista 5G-tekniikkaa"
 Voiko kiinalaisen Huawein sulkea pois Euroopan markkinoilta? Kyberturvallisuusjohtaja: Savuavaa asetta ei ole löytynyt

WSJ: Huawei on pääsemässä Saksaan rakentamaan verkkoyhteyksiä


Summary: Avustuslähetyksiä pyritään saamaan Venezuelaan myös Brasilian kautta.

Venezuela on katkaissut meri- ja ilmayhteydet sen edustalla sijaitsevalle Curacaon saarelle, kertoo paikallinen armeijan komentaja.
 Alankomaille kuuluva Curacaon saari on suunnitellut ottavansa vastaan hätäapua, jota Yhdysvallat yrittää toimittaa Venezuelaan. Paikallinen armeijan komentaja vahvistaa mediatiedot, joiden mukaan Venezuela on määrännyt meri- ja ilmayhteydet Curacaoon suljettaviksi. Sulku koskee myös läheisiä Aruban ja Bonairen saaria.
 Yhdysvallat on jo toimittanut kymmenien tonnien edestä apua Kolumbiaan odottamaan pääsyä rajan yli. Presidentti  Nicolas Maduro  on kieltäytynyt ottamasta apua vastaan, sillä hänen mielestään avustusoperaatio on ensiaskel Yhdysvaltain hyökkäyksessä Venezuelaan.
 Oppositiojohtaja, presidentiksi julistautunut  Juan Guaido  on puolestaan vaatinut Maduroa avaamaan rajat avustuskuljetuksille. Guaido on kutsunut vapaaehtoisia mukaan noutamaan avustuslähetyksiä Kolumbian rajalta.
 Venezuelan asevoimat ovat yhä uskollisia Madurolle, ja ne ovat toistaiseksi estäneet avun pääsyn maahan.
 Tilanne rajoilla räjähdysaltis
 Kolumbian ja Curacaon lisäksi Guaido pyrkii saamaan avustuslähetyksiä Venezuelaan myös Brasilian kautta. Brasilian presidentin tiedottajan mukaan maan hallitus on perustamassa työryhmää, joka suunnittelee avun toimittamista venezuelalaisille lauantaista alkaen.
 Venezuelalaisten täytyisi kuitenkin itse kuljettaa apu rajan yli. Operaatiota suunnitellaan yhteistyössä Yhdysvaltojen hallituksen kanssa, tiedottaja kertoi.
 Kymmenientuhansien rajalle kerääntyneiden Guaidon kannattajien ja Venezuelan armeijan pelätään ottavan yhteen lauantaina. Armeija kertoi tiistaina olevansa hälytysvalmiudessa mahdollisten rajaloukkausten varalta.
 Armeija ilmoitti asiasta sen jälkeen, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  oli kehottanut armeijaa asettumaan Guaidon tueksi, koska "muuten se menettäisi kaiken".
 Lue myös:
 Venezuela esti viiden europarlamentaarikon maahanpääsyn
 Yhdysvaltojen toinen avustuslasti laskeutui Venezuelan ja Kolumbian rajalle

Kymmeniä tonneja hätäapua Venezuelan rajalla – Maduro katkaisi yhteydet Curacaolle, Brasilia suunnittelee avun toimittamista


Summary: May toivoo saavansa EU:lta muutoksia Irlannin rajan hätäratkaisuun, jonka brittiparlamentti on torjunut.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministeri  Theresa May  matkaa jälleen keskiviikkona Brysseliin tapaamaan EU:n johtoa. May ja EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  tapaavat puoli kahdeksalta illalla Suomen aikaa.
 Mayn tavoitteena on neuvotella EU:n kanssa uusiksi brexit-sopimusta Irlannin rajan osalta. Brittiparlamentti hylkäsi tammikuussa Mayn neuvotteleman brexit-sopimuksen, joka sisälsi brexit-slangissa "backstopina" tunnetun hätäratkaisun rajan suhteen.
 Hätäratkaisun tavoitteena on pitää Irlannin ja Pohjois-Irlannin välinen raja auki brexitin jälkeen, mikäli Britannian EU-ero tapahtuu ilman sopimusta. Backstopin vastustajat pelkäävät, että se sitoo Britannian tulliliittoon EU:n kanssa ilman määräaikaa.
 EU:n puolelta on toistuvasti tähdennetty, että Mayn kanssa sovittu brexit-sopimus on paras mahdollinen eikä sitä muuteta.
 – Emme voi hyväksyä backstopiin aikarajaa tai lauseketta, joka mahdollistaisi yksipuolisen poistumisen siitä. Keskusteluja jatketaan tällä viikolla jotta nähtäisiin, voimmeko löytää ratkaisun, joka saisi mahdollisimman suuren kannatuksen Britannian parlamentissa ja kunnioittaisi 27 jäljellejäävän EU-maan asettamia rajoja, sanoi Junckerin tiedottaja  Margaritis Schinas  tiistaina.
 Britannia on lähdössä EU:sta 29. maaliskuuta.
 Lue myös:
 May lähetti myllykirjeen omilleen ja soittelee EU-johtajille – Sipilä lupaa kaiken tukensa hallitun EU-eron saamiseksi

Britannian pääministeri May matkustaa jälleen Brysseliin brexit-sopimuksen muutostoiveiden kanssa


Summary: Presidentin säädöksessä on yksi merkittävä haitta, joka saattaa koitua sen kohtaloksi oikeudessa.

Yhdysvaltain kongressi ei viime viikolla suostunut myöntämään Meksikon rajalle rakennettavalle muurille niin suurta määrärahaa, kuin presidentti  Donald Trump  oli toivonut. Tästä syystä Trump otti perjantaina käyttöön hätätilalain, jonka myötä presidentillä on oikeus siirtää varoja haluamiinsa kohteisiin.
 Trumpin hätätilajulistus sai välittömästi vastaansa protesteja. Eiliseen maanantaihin mennessä jo 16 Yhdysvaltain osavaltiota oli nostanut kanteen julistusta vastaan. Samoin oli tehnyt moni kansalaisjärjestö. Lisäksi kongressi aikoo käsitellä Trumpin päätöksen.
 16  osavaltiota haastoi Trumpin hallinnon oikeuteen hätätilan vuoksi
 Yhdysvalloissa oikeusoppineet seuraavat mielenkiinnolla, mihin lopputulokseen oikeusistuimet päätyvät.
 Trumpin julistuksen tukena on vahvoja lakipykäliä, mutta sitä myös vastustetaan vankoin perustein. Oikeudenkäynnin lopputulosta ei voi ennakolta tietää.
 Perustana väljästi kirjoitettu laki
 Trumpin hätätilajulistuksen perustana on vuonna 1976 hyväksytty, kansallista hätätilaa koskeva laki.
 Laki antaa presidentille valtuutuksen siirtää valtion varoja haluamaansa tarkoitukseen, jos hänen mielestään valtakuntaa uhkaa kriisi, hätätila tai muu pakottava tarve. Luonnononnettomuuksia, sotia ja sodan uhkaa koskevat muut poikkeustilalait.
 Trumpin mukaan Yhdysvaltoja uhkaa kriisi, joka on seurausta Meksikon rajan yli tulevasta siirtolaisvirrasta.
 Siirtolaiset syyllistyvät Trumpin mukaan lukuisiin rikoksiin, muun muassa väkivaltaisuuksiin ja huumeiden salakuljetukseen, mikä heikentää maan turvallisuutta.
 Yhdysvaltain ja Meksikon raja-aitaa Tijuanassa. Nina Svahn / Yle
 Presidentti haluaa estää siirtolaisten pääsyn maahan rakentamalla osalle rajalinjasta muurin tai vastaavan rakennelman, joka hänen mielestään estäisi myös rikollisuutta.
 Vuonna 2007 kongressi täsmensi hätätilalakia. Kongressi ei tuolloinkaan halunnut rajata presidentin oikeutta määritellä, milloin kyseessä on kansallinen hätätila. Tästä syystä oikeuskäsittelyissä presidentin oikeuteen määrätä hätätila ei juuri ole kajottu, kertoo  The New York Times -lehti .
 Vaikka monet tahot ovat todistaneet, että rajan yli tulleiden siirtolaisten määrä tällä hetkellä on suhteellisen pieni, tämä argumentti tuskin painaa oikeuskäsittelyssä, jotta presidentin määräys kumottaisiin.
 Kongressi voi äänestää hätätilan kumoon
 Yhdysvaltain kongressissa on esillä kaksi vaihtoehtoa, jolla hätätila voitaisiin kumota. Kongressi voi äänestää ehdotuksen kumoon, kertoo  The New York Times .
 Jompikumpi kongressin kamareista – tässä tapauksessa todennäköisemmin demokraattienemmistöinen edustajainhuone – voi hyväksyä esityksen presidentin julistaman hätätilan lopettamiseksi.
 Jos ja kun yksi kamari on esityksen hyväksynyt, toisen kamarin on otettava se käsittelyyn 18 päivän kuluessa.
 Senaatissa demokraatit tarvitsisivat vain puolenkymmentä republikaania tuekseen, jotta päätös syntyisi.
 Tässä tilanteessa presidentti todennäköisesti käyttäisi veto-oikeuttaan kumotakseen kongressin päätöksen.
 Kongressi voi kumota myös presidentin veton, mutta se edellyttää kongressin molemmilta kamareilta kahden kolmasosan määräenemmistöä.
 Tässä kohtaa presidentin uhmaaminen  saattaa saada lopun , sillä kymmenien republikaanien kääntyminen presidenttiä vastaan on epätodennäköistä.
 Perustuslain rikkomus?
 Kongressi voi myös viedä presidentin hätätilajulistuksen oikeuden käsittelyyn perustuslain rikkomuksena. Perusteena olisi, että presidentti olisi rikkonut perustuslaissa määriteltyä valtaoikeuksien jakoa.
 Samaan säädökseen vetoavat kanteen nostaneet kansalaisjärjestöt sekä 16 osavaltiota, joiden joukosta näkyvimmäksi on noussut Kalifornia ja sen oikeusministeri  Xavier Becerra .
 Kalifornia on nostanut aiemmin jo 45 syytettä Valkoisen talon toimia vastaan Donald Trumpin valtakaudella.
 Syytteen mukaan presidentin tehtävänä on pitää huoli, että lakeja noudatetaan tunnollisesti. Perustuslaki toteaa myös, ettei valtiovarainministeriöllä ole oikeutta siirtää rahaa sellaiseen kohteeseen, jota kongressi ei ole hyväksynyt.
 Tässä tapauksessahan kysymys on juuri kongressin päätöksen kiertämisestä. Kun kongressi ei halunnut myöntää muuriin budjettivaroja, Trump halusi kiertää kongressin hätätilajulistuksella.
 Paikallisia haittoja
 Osavaltiot huomauttavat, että Trumpin määräyksellä on haitallisia vaikutuksia.
 Trumpin aikomuksena on käyttää muuriin muun muassa 2,5 miljardia dollaria varoja, joilla asevoimien oli tarkoitus tehdä huumeidenvastaista työtä, sekä 3,6 miljardia asevoimien rakennustöihin tarkoitettuja varoja.
 Osavaltioiden mukaan ne rahat ovat pois paikallisesta rakennustyöstä ja huumeidentorjunnasta.
 Muurinrakennusta vastustavat myös teksasilaisia maanomistajia ja ympäristöjärjestöjä edustava Public Citizen -järjestö, sekä politiikkainstituutti Niskanen Center, joka edustaa rajalla sijaitsevaa El Pason piirikuntaa ja rajaseudun asukkaiden ihmisoikeuksia. Nämä valittavat oikeuksiensa loukkamisesta.
 Osavaltioiden nostamat syytteet kohdistuvat presidentin lisäksi puolustus-, valtiovarain-, sisä-, ja sisäisen turvallisuuden ministeriöihin ja niiden korkeimpiin virkamiehiin, kertoo  Washington Post -lehti .
 Kymmeniä hätätiloja voimassa
 Yhdysvalloissa on jatkuvasti voimassa 31 edellisten presidenttien julistamaa hätätilasäädöstä. Myös presidentti Trump on ehtinyt virkakaudellaan julistaa jo kolme hätätilaa, kertoo  FoxNews .
 Useimpien aiemmin julistettujen hätätilojen kohteina ovat olleet henkilöt tai valtiot, joihin on kohdistettu erilaisia pakotteita.
 Uusin hätätilalain perusteella päätös tehtiin marraskuussa, jolloin Trump määräsi eräiden henkilöiden omaisuuden takavarikkoon Nicaraguan kriisin takia.
 Trumpin julistus eroaakin aiemmista hätätiloista siinä, että aiemmin presidentti ei ole siirtänyt kongressin hyväksymiä määrärahoja omiin päämääriinsä.
 Vuoden 2001 terrori-iskun jälkeen presidentti  George W. Bush  siirsi liittovaltion määrärahoja hätätilamääräyksen nojalla, mutta tuolloinkaan ei ollut kyse varoista, joita kongressi olisi jo osoittanut toisaalle.

Trumpin julistamasta hätätilasta kimurantti oikeuskiista – Yhdysvalloissa on jo voimassa 31 kansallista hätätilaa


Summary: Ammatinvalinnan tekee vaikeaksi se, että tulevaisuudessa ammatit voivat muuttua eikä työvoiman tarvettakaan eri aloilla ole helppo ennustaa.

Tästä on kyse Yhteishaku alkoi 19.2.2019 ja päättyy 12.3.2019 klo 15. Yhteishaussa voi hakea ammatilliseen koulutukseen ja lukioon Kevään 2019 yhteishaku on tarkoitettu peruskoulunsa päättäville ja ilman tutkintoa oleville hakijoille Tänä vuonna paikkoja on tarjolla 42 000 ammatillisessa koulutuksessa ja 38 000 lukioissa Vuonna 2018 ensisijaisista hakijoista 52 prosenttia haki ammatilliseen koulutukseen, mutta hakijamäärät laskivat
 Ilmajokelaiset Jaakko Ilkan koulun yhdeksäsluokkalaiset  Veera Takala ,  Markus Kinnunen  ja  Jaakko Hautaniemi  ovat jännittävän paikan edessä. Peruskoulu päättyy ja nyt pitäisi hakea opiskelemaan kenties jo tulevaa haaveammattia.
 Veera Takalan ammatti on jo selvä – hän tähtää poliisiksi. Siksi hän hakee ensin juuri alkaneessa toisen asteen yhteishaussa turvallisuusalalle Sedun toimipisteeseen Kurikkaan.
 – Se on aina ollut sellainen ala, mikä on kiinnostanut ja nyt kuukauden sisällä päätin, että haen sinne. Haluan poliisiksi, sanoo Takala päättäväisenä.
 Markus Kinnunen ja Jaakko Hautaniemi puolestaan suuntaavat lukioon. Hautaniemi valitsi Ilmajoen lukion siksi, että saa hieman lisäaikaa päättääkseen alan, joka kiinnostaa. Sähköalasta hän on jo muun muassa keskustellut opinto-ohjaajansa kanssa.
 Kinnusen tähtäimessä on musiikkilukio Etelä-Suomessa, koska hän haluaa yhdistää tulevaisuudessa musiikin, laulamisen ja kilpatanssin.
 "Olisi meidän eettisten periaatteiden vastaista"
 Ilmajokelaisten nuorten opinto-ohjaaja  Elisa Kujanpää  on opettanut Jaakko Ilkan koulussa kymmenisen vuotta. Peruskoulussa annettava opinto-ohjaus nojaa täysin nuoren yksilöllisiin kykyihin ja vahvuuksiin.
 Peruskoulussa ei siis ohjata nuoria erikseen vaikkapa niille aloille, joilla olisi töitä tulevaisuudessa.
 – Me luotamme siihen, että perustutkintoja on tarjolla sen mukaan mitä työelämä tarvitsee. Me emme ala kanavoimaan oppilaita tiettyihin paikkoihin tai prosenttiperustein, vaan katsomme, että heidän omat taipumukset ja kyvyt tulisivat parhaiten esiin siinä ammatinvalinnassa mitä he ovat tekemässä, sanoo Kujanpää.
 Ilmajokelainen ysiluokkalainen Veera Takala tarkisti netistä, mitä työpaikkoja poliisissa on tarjolla tällä hetkellä. Mirva Ekman / Yle
 Tämän asian todentaa myös Suomen Opinto-ohjaajat ry:n puheenjohtaja  Armi Nurmi . Toki työelämästä ja siitä, missä työpaikkoja on milloinkin tarjolla, puhutaan nuorten kanssa.
 –Se olisi meidän eettisten periaatteiden vastaista, että ohjaisimme nuoria tietyille aloille. Vahvuuksista me lähdemme liikkeelle. Yhdeksäsluokkalainen kun tekee valinnan nyt, tilanteet ja mielikin voivat vielä muuttua, Nurmi toteaa.
 Ammatillisen koulutuksen sisällä ohjaamista alalta toiselle voi tapahtua ihan luonnollisesti.
 – Jos opiskelijasta tuntuu, ettei ala ole oma, niin iso koulutuksenjärjestäjä voi toki tehdä muutoksia ja opiskelija voi vaihtaa alalta toiselle. Sellaista ohjausta tehdään oppilaitoksen sisällä vielä melko paljonkin, kertoo Seinäjoen koulutuskuntayhtymä Sedun johtaja  Reija Lepola .
 Ammatillinen koulutus edelleen suositumpi
 Viime vuonna ammatilliseen koulutukseen hakevien  määrä tipahti , mutta edelleen enemmistö eli 52 prosenttia ensisijaisista hakijoista valitsi ammatillisen koulutuksen lukion sijasta.
 Ysiluokkalaiset Markus Kinnunen (vas.) ja Jaakko Hautaniemi hakevat yhteishaussa lukioon. Mirva Ekman / Yle
 Suosituimpia aloja ovat olleet viime vuosina sosiaali- ja terveysala, logistiikka sekä tekniikan eri alat. Esimerkiksi sosiaali- ja terveysalalla hakijamäärät ovat kuitenkin tippuneet vuosien aikana tuhansilla, mistä alan ammattijärjestöt ovat huolissaan.
 Edellä mainituilla aloilla povataan kuitenkin riittävän töitä tulevaisuudessa. Lisäksi työvoimaa tarvitaan liike-elämän palveluissa ja digitalisaation myötä  uusia ammattejakin voi syntyä .
 – Toisaalta meiltä eläköityy hyvin paljon työntekijöitä seuraavien 10 - 15 vuoden aikana, eli sekin poistuma pitää korvata. Kaikilla aloilla tarvitaan siis tulevaisuudessa työvoimaa, eli tilalle tarvitaan ihmisiä, muistuttaa Opetushallituksen Ennakointi -yksikön päällikkö  Kari Nyyssölä .
 Positiivisin ajatuksin tulevaisuuteen
 Ilmajokelaiset ysiluokkalaiset Veera Takala ja Markus Kinnunen eivät usko, että heidän tarvitsisi vielä edes tietää, mitä he haluavat tehdä tulevaisuudessa.
 – On varmasti hyvä tietää jotakin, mutta monella varmaan tulee vielä muuttumaankin ne omat haaveet, Kinnunen pohtii.
 Takala puolestaan uskoo, että moni tulee opiskelemaan itselleen useamman ammatin.
 Ysiluokkalainen Veera Takala haluaa poliisiksi. Mirva Ekman / Yle
 – Ettei olisi vain sitä yhtä ammattia, jota tekisi loppuelämänsä, hän miettii.
 Kumpikin nuorista uskoo, että oma ala työllistää myös tulevaisuudessa. Toisaalta näitä asioita he eivät ole juuri vielä pohtineetkaan, saati että niistä olisi juuri vielä heille puhuttukaan.

Tänään alkanut yhteishaku on ysiluokkalaisille tiukka paikka – harva on yhtä varma valinnoistaan kuin Veera Takala: "Haluan poliisiksi"


Summary: Ranskassa otetaan avuksi nuorten suosima Twitch-suoratoistopalvelu, jotta poliittinen keskustelu saataisiin kiinnostamaan heitäkin.

Ranskan hallitus tavoittelee nuoria tuomalla keskustelun livestream-nettivideopalveluun. Asiasta kirjoittaa politiikan  erikoislehti Politico tiistain verkkojulkaisussaan.
 Tiistaina hallitus pitää yhden kansalaiskeskusteluista Twitch-palvelussa.
 Twitch on yhdysvaltalainen, reaaliaikainen suoratoistopalvelu tietokone- ja konsolipelaajille. Sen avulla voi katsoa muita ihmisiä pelaamassa videopelejä.
 Nuorten osallistuminen poliittiseen keskusteluun on ollut lähes olematonta siitä lähtien kun Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  aloitti tammikuussa kansalliset keskustelut vastauksena niin sanottujen keltaliivien protesteihin.
 Macron on järjestänyt suuren kansallisen keskustelun eli sarjan kansalaistapaamisia, joissa ihmiset pääsevät kertomaan mielipiteensä hallituksen päätöksistä ja politiikasta.
 Twitch on erityisen suosittu 15–35-vuotiaiden keskuudessa.  Palvelussa vierailee päivittäin 15 miljoonaa ihmistä , ja heistä lähes puolet katselee lähetyksiä yli 20 tuntia viikossa.
 Sisältöä palveluun julkaisee kuukaudessa yli kaksi miljoonaa striimaajaa.
 Liiketoiminta perustuu kanavalla näytettäviin mainoksiin.
 "Ennennäkemätön" Twitch-keskustelu
 – Tajusimme, että liian monella ei ole hajuakaan, mitä suuret keskustelut ovat, sanoo Twitch-kanava Accropoliksen perustaja,  Jean Massiet .
 Accropolis  on keskittynyt politiikkaan ja sen viikoittaiset showt keräävät tuhansia katsojia.
 Jean Massiet on yksi Twitch-keskustelun ideoijista. Politico-lehden mukaan hallitus ihastui ajatuksesta ja keskustelun organisoimiseen meni vain kahdeksan päivää.
 Hallituksen kymmenen jäsentä, mukaanlukien pääministeri, kulttuuri- ja opetusministeri, ovat mukana keskustelussa, joka on jaettu kahteen viiden tunnin pätkään. Sen aikana poliitikot vastaanottavat katsojien kysymyksiä.
 Jean Massietin mukaan esillä olevia aiheita ovat demokratia, kansalaisuus, finanssipolitiikka, julkiset menot, valtion ja julkisten palvelujen organisointi ja ympäristö.
 Politico-lehti kirjoittaa, että presidentin viikoittaisten keskustelujen osallistujamäärät ovat tasaisesti vähentyneet. Se puolestaan selittää poliitikkojen Twitch-kiinnostusta. Ottamalla käyttöön uusia formaatteja voidaan tavoittaa mahdollisimman laaja otos väestöstä ja presidentti Macron saa mahdollisimman paljon palautetta.
 Maratonkeskusteluun osallistuva ranskalaispoliitikko  Sebastien Lecornu  on jo kommentoinut Twitterissä, että kyse on "ennennäkemättömästä".

Ranskalaisnuoria ei kiinnosta politiikka – Hallitus yrittää hakea huomiota Twitchissä


Summary: "Emme vain mieti kostamista, vaan kostamme", kommentoi Pakistanin pääministeri Imran Khan.

Jos Intia hyökkää, Pakistan "ei vain mieti kostamista, vaan kostaa." Näin kommentoi Pakistanin pääministeri  Imran Khan  tiistaina.
 Kommentti liittyi Kashmirissa tehtyyn pommi-iskuun, joka on kiristänyt Intian ja Pakistanin välit äärimmilleen.
 Viime torstaina räjähteillä lastatulla autolla tehdyssä itsemurhaiskussa kuoli 40 puolisotilaallisten joukkojen intialaisjäsentä. Näin pahaa iskua turvallisuusjoukkoja vastaan ei ole tapahtunut Kashmirissa kolmeen vuosikymmeneen.
 Iskusta otti vastuun Pakistanissa majaansa pitävä Jaish-e-Mohammad -militanttiryhmä.
 Intia syyttää iskusta Pakistania ja sanoo, että iskujen suunnittelijana oli Pakistanin tiedustelupalvelu.
 Pakistan puolestaan kiistää osallisuutensa ja haluaa YK:n ratkomaan kiistaa. Se kielsi JeM-ryhmän toiminnan vuonna 2002.
 Toisaalta Pakistanin tiedetään hellineen militanttiryhmiä välikätenä, johon turvata, kun Pakistan haluaa edistää omia tavoitteitaan.
 Tilannetta ei lievitä, että Intian pääministeri  Narendra Modilla  on edessään vaalit toukokuussa. Hänellä on paineita kostaa isku näyttävästi.
 Vuosikymmenten kiista
 Pakistan ja Intia ovat riidelleet Kashmirin alueesta vuosikymmeniä.
 Muslimienemmistöinen alue jakautui kahtia Intian ja Pakistanin kesken, kun maat itsenäistyivät Britanniasta vuonna 1947. Kashmirin hallinnasta on käyty kaksi sotaa.
 Yle Uutisgrafiikka

Pakistanin pääministeri varoitti Intiaa hyökkäämästä – sanasota Kashmirista käy kuumana


Summary: Keskusrikospoliisi selvittää nyt aikooko se aloittaa virallisen tutkinnan asiasta.

Finanssivalvonta on saanut Nordean rahanpesuepäilyjä koskevan tutkintansa valmiiksi ja luovuttanut sen keskusrikospoliisille, kertoo uutistoimisto Bloomberg. Selvitys koski rahanpesuepäilyjä, jotka koskevat yli 200 miljoonan euron varoja sadoilla Nordean tileillä.
 Finanssivalvonnan mukaan heidän tehtävänään oli tarkistaa Nordean valvonnan mahdollisia puutteita.
 – Tarkistimme ovatko rahanpesun estämisen toimet ja kontrollit olleet valvottavassa asianmukaiset, kertoo Finanssivalvonnan toimistopäällikkö  Markku Koponen .
 Oliko puutteita?
 – En voi kommentoida meidän havaintojamme, Koponen sanoo.
 Bloombergille kerrotaan poliisista, että päätös esitutkinnan aloittamisesta tehtäneen lähiaikoina.
 Nordean tileillä tapahtuneet epäilyttävät tilisiirrot nousivat päivänvaloon Hermitage Capital Management -rahaston perustajan  Bill Browderin  ilmoituksesta viime vuoden lokakuussa.
 Lue lisää:   Nordeaa rahanpesusta syyttävä Browder Ylen haastattelussa: Nordea oli mukana rahanpesussa ja viranomaiset nukkuivat
 Lisätty klo 19.00 Finanssivalvonnan Markku Koposen kommentit

Bloomberg: Finanssivalvonta sai Nordean rahanpesuepäilyjä koskevan tutkinnan päätökseen


Kymmenet rekat ovat saapuneet äärijärjestö Isisin viimeiselle saarekkeelle Syyriassa evakuoidakseen alueen loput siviilit, kertovat Yhdysvaltain tukemat kurdien SDF-joukot.
 Uutistoimisto Reutersin todistaja vahvistaa havainneensa kymmenien rekkojen liikkuvan kohti Baghouzin kylää itäisessä Syyriassa lähellä Irakin rajaa.
 SDF:n mukaan Isisin viimeisen hallussaan pitämän alueen tyhjentäminen siviileistä on ratkaisevan tärkeä askel Isisin kalifaatin tuhoamisessa.
 Yle Uutisgrafiikka
 YK arvioi, että Isis pitää noin 200 perhettä väkisin pienellä alueella Baghouzissa. SDF-joukkojen edustaja  kertoi viikonloppuna , että Isisin taistelijat piilottelevat telttakylässä siviilien joukossa ja hyödyntävät tunnelien ja luolien verkostoa.
 Yhdysvaltain edustaja kertoi alueelta tulleiden siviilien sanoneen, että Isis käyttää heitä ihmiskilpinä.
 Isisin itselleen julistaman kalifaatin valtaaminen ei luonnollisestikaan tarkoita, että Isis tai sen aate olisi kadonnut. Isis on ollut viime aikoina erittäin aktiivinen esimerkiksi Pohjois-Nigeriassa.
 Aiheesta lisää:
 Kurdijoukot ja Yhdysvallat odottavat, että pääsisivät julistamaan Isisin kalifaatin tuhotuksi

Isisin viimeiseltä saarekkeelta Syyriassa evakuoidaan siviilejä


Summary: Valituksia on tullut muun muassa lipuista, olemattomista tapahtumista ja piilokuluista

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Lipunmyyntisivusto Viagogon kanssa asioimista kannattaa harkita tarkkaan, sanoo kuluttaja-asiamies.
 Suomen kuluttajaviranomaisille on tullut kahden viime vuoden aikana noin 500 yhteydenottoa Viagogosta, ja sivuston toiminta on oikeuskäsittelyssä Sveitsissä.
 Kuluttajien ilmoitusten mukaan sivustolla on ollut harhaanjohtavaa tietoa tapahtumalippujen määristä ja hinnoista.
 Monille on myös syntynyt käsitys, että Viagogo on tapahtumien virallinen lipunmyyjä. Kyse on kuitenkin lippujen jälkimarkkinapaikasta, jonka kautta kuka tahansa voi myydä ostamiaan lippuja eteenpäin.
 Sivustolla saatetaan väittää, että tapahtuman liput ovat loppumassa, vaikka kyse on vain Viagogon kautta saatavilla olevista lipuista. Lisäksi sivustolla ei ilmoiteta selvästi arvonlisäverosta tai käsittely- ja varausmaksuista, minkä vuoksi maksukorteilta on veloitettu ilmoitettua suurempia hintoja.
 Lippuja myydään myös tapahtumiin, joita ei ole edes olemassa, kuluttaja-asiamies kertoo tiedotteessa.
 Viagogo ei kerro esimerkiksi lippujen ostamiseen tai käyttämiseen liittyvistä rajoituksista. Jotkut tapahtumanjärjestäjät edellyttävät, että lipun käyttää sen alkuperäinen ostaja.
 Asiakaspalvelu monen mutkan takana
 Hankaluuksia on Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV) mukaan aiheuttanut sekin, että kuluttajien on ollut vaikea saada yhteyttä Viagogon asiakaspalveluun.
 Kuluttaja-asiamies pyysi lokakuussa vuonna 2017 Viagogolta selvitystä kuluttajien ilmoittamista ongelmista. Viagogon kotimaassa Sveitsissä yhtiötä vastaan on nostettu siviilikanne, jonka oikeuskäsittely on yhä kesken. Tuomioistuimen ratkaisu koskee kaikkia kieliversioita, joten Suomen kuluttaja-asiamies odottaa sveitsiläisten päätöstä ennen kuin ryhtyy jatkotoimenpiteisiin.
 KKV neuvoo kuluttajia ilmoittamaan pankille, jos Viagogolta ostetusta lipusta on veloitettu pankki- tai luottokortilta tai tililtä ilmoitettua enemmän. Luottokortilla tehdystä ostoksesta voi kääntyä luotonantajan puoleen, jos yritys ei toimita ostosta, laskuttaa sen väärin tai ostoksessa on myyjän vastuulle kuuluva virhe.
 Lue myös:
 Kuluttajavirasto kehottaa varovaisuuteen pääsylippujen jälleenmyyjän Viagogon kanssa
 Viisi vinkkiä netin lippuhuijareiden välttämiseen

Varo lipunmyyntisivusto Viagogoa, neuvoo kuluttajaviranomainen


Summary: Opiskelijat kamppailevat lähinnä temppuilevien järjestelmien kanssa. Osa henkilöstöstä kokee, että heitä ei kuulla.

Tampereen yliopiston ja Tampereen teknillisen yliopiston naimakauppa ei ole alkuvuoden aikana juurikaan muuttanut opiskelijan arkea, ellei hankaluuksia eri järjestelmien kanssa lasketa.
 Keskustakampuksen käytävillä vastaan tulevat opiskelijat raportoivat uusien järjestelmätunnuksien aiheuttamista kamppailuista kopiokoneiden äärellä sekä hurjista huhupuheista, joiden mukaan jollakulla olisi ongelmaan puolivirallinen ratkaisu.
 Hervannan kampuksella ollaan samoilla linjoilla: tekniset alkuhankaluudet ovat ainoa asia, joka paljastaa hallinnollisten muutosten tapahtuneen.
 – Välillä joutuu miettimään, millä tunnuksella pitää kirjautua sisälle järjestelmiin, mutta muuten en huomaa mitään eroa entiseen, sanoo  Eeva-Reetta Erkkilä .
 – Kavereiden kanssa vinoillaan it-järjestelmien ongelmista. Malttia varmasti tarvitaan, yleensähän asiat eivät ala toimia vielä pitkään aikaan, pohtii  Ilmari Marttila .
 Tampereen yliopistot yhdistyivät vuodenvaihteessa säätiöyliopistoksi, ja uuteen korkeakouluyhteisöön kuuluu myös Tampereen ammattikorkeakoulu.
 Eeva-Reetta Erkkilä opiskelee kaksoistutkintoa ympäristötekniikasta ja kansanterveystieteestä. Hän on jo ennen yliopistojen yhdistymistäkin käyttänyt opiskelutiloja ja esimerkiksi kuntosaleja sekä keskustassa että Hervannassa. Anna Sirén / Yle
 Uudessa ylioppilaskunnassa yhdistellään parhaita puolia vanhoista
 Riviopiskelijan arki on ennallaan, mutta uudessa ylioppilaskunnassa on jouduttu uusimaan muutakin kuin logo. Yhdistymisen jälkeen Tampereelta löytyy maan toiseksi suurin ylioppilaskunta, TREY.
 TREYn johdossa ja 18 000 opiskelijan nokkanaisena toimii biotekniikan opiskelija  Paula Sajaniemi . Hänen mielestään ensimetrit ovat sujuneet mallikkaasti, vaikka aikataulu oli tiukka ja yhteen sovitettavana kaksi hyvin erilaista toimintakulttuuria.
 – Emme pyrkineet luomaan toimijaa, joka olisi vain yhteisöllisyyden luoja tai pelkästään äänekäs edunvalvoja, kuten vanhoista ylioppilaskunnista ehkä karikatyyrisesti ajateltiin. Halusimme yhdistää molempien vanhojen ylioppilaskuntien hyvät puolet, Sajaniemi sanoo.
 Kahden yliopiston ylioppilaskuntien yhdistäminen oli TREYn puheenjohtajan Paula Sajaniemen mukaan haaste, mutta ainakin toistaiseksi kaikki on mennyt mallikkaasti.  "On rikkaus, että meillä on nyt kahden erilaisen ylioppilaskunnan väki yhdessä."  Jussi Mansikka / Yle
 Ylioppilaskunnan näkökulmasta on toistaiseksi ollut tärkeintä, että arki rullaa ja opiskelijat pystyvät opiskelemaan suunnitellusti. Paula Sajaniemi toivoo TREYn olevan vahvasti mukana kun uuden yliopiston toimintamallit muotoutuvat.
 – Haluamme, että opiskelijan ääni kuuluu, että opiskelijoista pidetään huolta ja että opiskelijat saavat sen laadukkaan koulutuksen, jota ovat tulleet hakemaan. Meillä on 18 000 jäsenen ylioppilaskuntana potentiaalia olla aika äänekäs toimija.
 Meillä on 18 000 jäsenen ylioppilaskuntana potentiaalia olla aika äänekäs toimija.   Paula Sajaniemi
 "It-järjestelmät ovat sekaisin, mutta muuten yliopistojen fuusio ei toistaiseksi ole näkynyt omassa arjessani mitenkään", sanoo Hervannassa opiskeleva Ilmari Marttila. Jussi Mansikka / Yle
 Henkilöstöä huolettaa hengen puute
 Jos korkeakouluarjen uusi asento näkyy opiskelijoille lähinnä kopiokoneen tai tietojärjestelmien äärellä, on henkilöstöllä fuusiossa enemmän pureskeltavaa.
 Vaikka palkat juoksevat ja työt sujuvat, on kahden erilaisen työkulttuurin yhdistyminen paikoin aiheuttanut kitkaa. Työntekijät eivät aina ole kokeneet tulleensa kuulluiksi.
 Pääluottamusmies Sinikka Torkkola kaipaa vanhan Tampereen yliopiston avointa keskusteluilmapiiriä. Jussi Mansikka / Yle
 Yt-pöydissä on neuvoteltu hallintopäälliköiden ja kirjastojen asioista, mutta pääluottamusmies  Sinikka Torkkola  kaipaisi uuteen yliopistoon nyt paitsi avointa keskustelukulttuuria myös jotakin muuta.
 – Henkeä! Yliopisto ei ehkä ole ihan tavallinen työpaikka, sillä täällä ollaan hyvin sitoutuneita omaan työhön ja juuri siitä kannattaisi pitää kiinni. Jos ihmisille tulee tunne, että heidän ylitseen kävellään, niin he lopettavat sen työn tekemisen. Siksi puheet siitä, että toiset ovat huippututkijoita ja toiset eivät, eivät kyllä paranna yhteishenkeä.
 Puheet siitä, että toiset ovat huippututkijoita ja toiset eivät, eivät kyllä paranna yhteishenkeä.  Sinikka Torkkola
 Lue myös:
 Tampereen korkeakoulut yhdistyvät – Tampereen yliopiston rehtori Liisa Laakso lähtee tutkijaksi Ruotsiin: "Tunnustan, että jännittää"
 Tampereen uuden yliopiston palvelujohtajisto on varsin TTY-taustainen - henkilöstöjärjestöissä epäilyksiä toimintatavoista

Yliopistojen yhdistyminen Tampereella ei näy opiskelijan arjessa mitenkään – henkilöstö kipuilee uuden johtamiskulttuurin kanssa


Summary: Itärata lyhentäisi junamatkan Kouvolasta pääkaupunkiseudulle alle tuntiin.

Tästä on kyse Raideliikennettä Suomessa halutaan kehittää kolmeen suuntaan: pohjoiseen, länteen ja itään. Uuden itäradan rakentaminen Helsingistä Porvoon ja Kouvolan kautta itään maksaisi alustavien arvioiden mukaan vajaat 2 miljardia. Itäradan rakentamiseksi perustettaisiin hankeyhtiö pääradan ja Turun tunnin junaan tapaan. Tästä neuvoteltiin ministeri Anne Bernerin johdolla tiistaina Helsingissä.
 Uuden Helsingistä itään suuntautuvan itäradan kustannuksiksi arvioidaan vajaat kaksi miljardia euroa. Aiemmin  Kauppalehti on kertonut  Itäradan rakentamisen maksavan alustavan arvion mukaan 1,7 miljardia euroa.
 Liikenne- ja viestintäministeriön kehittämisyksikön johtaja  Timo Kievari  kommentoi Ylelle, että summa on suuruusluokaltaan oikea, mutta vain suuntaa antava.
 Karkea arvio itäradan kustannuksista sisältyy rataa koskevaan  esiselvitykseen , jonka odotetaan valmistuvan tämän kuun loppuun mennessä. Selvitys koskee itäradan rakentamista Helsinki-Vantaan lentoasemalta Porvoon kautta Kouvolaan.
 Yle Uutisgrafiikka
 "Itä ei voi jäädä paitsioon"
 Junaliikenteen nopeuttamisesta idän suuntaan on neuvoteltu tänään tiistaina Helsingissä.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berner  kutsui iltapäivällä pidettyyn itärata-tapaamiseen Kymenlaakson liiton sekä Kotkan ja Kouvolan kaupunkien edustajat.
 – Henki oli hyvä. Yhteinen etumme on saada rautatie Kymenlaaksoon, tässä tapauksessa itärata, maakuntajohtaja  Jaakko Mikkola  kertoi tapaamisen jälkeen.
 Mikkola oli niukkasanainen, sillä tapaamisessa oli sovittu, ettei keskusteluista kerrota julkisuuteen.
 Mikkola arvelee, että neuvottelut idän ratahankkeista jatkuvat, koska muutkin ratahankkeet Suomessa jatkavat eloaan.
 – Itäinen suunta ei voi jäädä paitsioon suhteessa lännen ja pohjoisen suunnitelmiin.
 Mikkolan mukaan vielä julkaisematon itärata-selvityksessä on sivutuotteena tarkasteltu myös rantarataa eli Porvoosta Kotkan kautta Luumäelle kaavailtua vaihtoehtoa sekä yhteysväliä Lahden ja Mikkelin välillä.
 Mikkolan lisäksi tapaamiseen osallistuivat Kymenlaakson maakuntahallituksen puheenjohtaja  Harri Helminen , Kouvolan vs. kaupunginjohtaja  Tuukka Forsell  ja Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö .
 Itäradan mahdollisuutta on selvitetty myös vuosina 2008 ja 2012. Jälkimmäisessä selvityksessä mainitaan, että matka-aika Kouvolasta Helsinkiin nopeutuisi alle tuntiin. Matkan lentoasemalle on arvioitu kestävän 38 minuuttia ja päärautatieasemalle 53 minuuttia. Toistaiseksi sama junamatka kestää noin tunnin ja 20 minuuttia.
 Valtion raha ei riitä
 Raideliikennettä Suomessa on tarkoitus kehittää kolmeen suuntaan: pohjoiseen, länteen ja itään.
 Ministeriön mukaan suuria ratahankkeita voidaan edistää rakentamista varten perustettavien hankeyhtiöiden avulla. Tällöin ratojen toteuttamiseen ei tarvittaisi valtion budjettirahoitusta.
 Hankeyhtiön tehtävänä on hankkia valtion talousarvion ulkopuolista rahoitusta muun muassa alueen kaupungeilta, elinkeinoelämältä ja sijoittajilta. Ministeri  Petteri Orpo  on Helsingin ja Turun välisen tunnin junan osalta esittänyt myös  EU-rahoituksen hakemista .
 Suunnitelmat junaliikenteen uudistuksista ovat pisimmällä Helsingistä Turun ja Tampereen suuntaan. Pääradan ja Turun tunnin junan kehittämiseksi on jo päätetty perustaa hankeyhtiöt, mistä ministeriövaliokunta  tiedotti helmikuun alussa .
 – On selvää, että budjettirahoituksella ei kyetä toteuttamaan suuria, välttämättömiä raideinvestointeja ja tämän takia tarvitsemme uusia rahoituskeinoja. Ratkaisua on haettu koko hallituskauden ajan, ja on hienoa, että se on nyt löytynyt yhteistyössä kaupunkien kanssa, ministeri Anne Berner totesi ministeriön tiedotteessa.
 Tarkoitus on, että hankeyhtiömallia hyödynnettäisiin myös Itäradan nopeuttamisessa.

Junalla Helsingistä Porvooseen ja Kouvolaan – liki 2 miljardia euroa maksava uusi junarata tarvitsisi rahaa valtion kassan ulkopuolelta


Summary: Nurmijärven kunnasta todetaan, ettei tonttien arvattu herättävän normaalia suurempaa kiinnostusta.

Nurmijärvi laittoi myyntiin Klaukkalasta  Järvimaan alueelta 15 tonttia järvinäköalalla tammikuussa . Kilpailu tonteista käytiin sillä periaatteella, että tontin saa se, joka ehtii ensimmäisenä hakea tonttia.
 Tonttihaku aukesi aamulla kello kahdeksan, joten nurmijärveläinen  Viivi Niemi  harjoitteli edellisenä iltana verkkohakemuksen täyttämistä. Hänen mukaansa tällaisia tontteja tulee vain harvoin myyntiin pääkaupunkiseudulla.
 Aamulla hän lähetti sähköisen hakemuksensa 43 sekuntia yli kahdeksan ja sai kuittauksen viestin vastaanottamisesta.
 – Hain tietenkin tonttia, joka oli kaikkein mieluisin ja jonka ehdottomasti halusimme, Niemi sanoo.
 Hakemuksen jälkeen Niemi alkoi odottaa iloista uutista, sillä hän uskoi, ettei kukaan ole voinut toimittaa hakemusta häntä nopeammin.
 Sitten Niemi sai tylyn sähköpostin: "Valitettavasti jäitte nyt ilman hakemaanne tonttia."
 Ohituskaistalta ohitse?
 Ylen tietojen mukaan Nurmijärven kunta on ilmoittanut, että tontteja haki ensimmäisen tunnin aikana yli 40 hakijaa.
 Niemen mielestä hakumenettely oli täysin epätasa-arvoinen. Kunnan nettisivuilla ohjattiin ensisijaisesti hakemaan tonttia sähköisesti, mutta aamulla kello kahdeksan Nurmijärven ympäristötoimialan oven takana odotti kuusi ihmistä valmiiden hakemusten kanssa.
 Oven takana jonottavien hakemukset otettiin vastaan, ja niiden vastaanottoajaksi merkittiin muutama sekunti yli kahdeksan. Joku näistä oven takana jonottajista saa ilmeisesti nyt Niemen himoitsevan tontin.
 – Kaikki nämä kirjalliset hakemukset käsiteltiin ohituskaistalla sähköisen hakemuksen ohi, Niemi sanoo.
 Tonttien kova kysyntä yllätti kunnan
 Nurmijärven kunnanjohtaja  Outi Mäkelä  sanoo ensitöikseen, ettei ole ollut mukana prosessissa valmistelijana eikä päätöksentekijänä.
 – Nämä tontit, joilla oli yllättävän kova kysyntä, ovat herättäneet myös Nurmijärven kunnan pohtimaan, olisiko arvonta tasapuolisempi ratkaisu, Mäkelä kertoo.
 Hänen mukaansa Nurmijärvellä on käytetty suosituissa tonttikaupoissa aiemmin arvontamenettelyä. Tonttien hakua kunta ei kuitenkaan aio uusia siitä huolimatta, että se on koettu epäreiluna.
 – Menettelyprosessista ei ole löydetty virheitä, sillä se tehtiin, kuten oli aiottu, Mäkelä sanoo.
 Hän kuitenkin myöntää, että periaatteessa hakutavat eivät olleet samalla viivalla keskenään, sillä jollain tavalla hakemuksen toimittamisessa on voinut toimia toista tapaa nopeammin. Vaihtoehtoina olivat hakemuksen postitse lähettäminen, itse paikalle vieminen ja sähköinen hakemus.
 Kunta vakuuttaa ottavansa opiksi
 Nurmijärven kunnan tekninen johtaja  Jouko Lehtonen  harmittelee, ettei kunta osannut arvioida Klaukkalan tonttien herättävän näin suurta kiinnostusta.
 – Emme osanneet ennustaa, että niistä lähdetään oikein kisaamaan, että kuka ne ehtii saada. Kiinnostus on ollut suurempaa kuin jossain muissa kohteissa.
 Lehtonen painottaa, ettei hakumenettelyä ollut tarkoitettu nopeuskilpailuksi. Hänen mukaansa nyt käytössä ollut hakumenettely on vakiintunut tapa Nurmijärvellä eikä sitä ole erikseen luotu Klaukkalan tonttien luovutusta varten.
 Lehtonen toteaa, että kunnan verkkosivuilla oli ennen hakua ohjeistus, että " hakemukset tulee tehdä sähköisellä tonttihakemusjärjestelmällä tai hakemuslomakkeella ". Tästä ohjeistuksesta hakijan olisi tullut ymmärtää, että hakemuksen voi myös viedä paperisena kunnan virastoon.
 Lehtosen mukaan tarkoitus on ollut mahdollistaa erilaiset tavat hakea tontteja, jotta tontteja voisivat hakea myös ne, jotka eivät esimerkiksi pysty käyttämään sähköistä hakujärjestelmää.
 – Lähinnä tässä on koetettu positiivisessa mielessä laajentaa mahdollisuuksia hakea näitä tontteja.
 Lehtonen vakuuttaa, että Nurmijärvellä otetaan opiksi tapahtuneesta. Hän sanoo, että jatkossa Nurmijärvellä arvioidaan tarkkaan, kuinka suuri kiinnostus tontteihin kohdistuu, ja päätetään menettelytapa sen mukaan.
 – Arvonta ehkä tyydyttäisi hakijoita. Järvimaan tonttien hausta aiheutunut tilanne ei ole lainkaan hyvä hakijoille, jotka kokevat kokeneensa vääryyttä haussa, eikä niidenkään hakijoiden kannalta, jotka ovat saaneet tontin, jos jää epäilys, onko menettelyssä jotain epäselvää.
 Kantelu ei vaikuta päätökseen
 Viivi Niemi on tehnyt oikaisuvaatimuksen menettelystä, ja sen perusteella elinvoimalautakunnalle tehtiin hallintokantelu.
 Lautakunta kuitenkin totesi, ettei virhettä ole tehty. Tosin elinvoimalautakunnan  esityslistassa viitattiin , että Niemi olisi erheellisesti tulkinnut nettisivuilla olevaa hakuohjetta. Se ei hänen mukaansa ei pidä paikkaansa.
 Niemi epäilee, että tämä sai lautakunnan jäsenet muuttamaan mielensä tonttihaun oikeudenmukaisuudesta.
 Niemelle on ilmoitettu kunnasta, että päätös tonteista on nyt tehty eikä prosessia aiota uusia, koska siinä ei ole tehty kunnan mukaan virhettä.

Nurmijärvi jakoi himoitut järvimaisematontit ensin ehtineille – Viivi Niemi lähetti hakemuksen ensimmäisen 43 sekunnin aikana, jäi silti ilman: "Epäreilua"


Summary: Tapahtumapaikalla oli illalla useita pelastusryhmiä, jotka etsivät lumimassan alle mahdollisesti jääneitä ihmisiä.

Sveitsin Alpeilla pelastustyöntekijät jatkavat mahdollisten uhrien etsintöjä laskettelukeskuksessa sattuneen lumivyöryn jäljiltä.
 Ainakin neljä ihmistä loukkaantui vyöryssä. Yksi loukkaantuneista on saanut hengenvaarallisia vammoja, kertoo poliisi.
 Paikalliset tiedotusvälineet kertoivat aiemmin, että lumivyöryn alle olisi jäänyt 10-12 laskettelijaa. Tietoa ei ole vahvistettu virallisista lähteistä.
 Lumivyöry sattui Crans-Montanan hiihtokeskuksessa Valais'n kantonissa kello kahden jälkeen iltapäivällä paikallista aikaa.
 Vyöry tapahtui merkityllä Plaine-Morten rinteellä, joka sijaitsee noin 3000 metrin korkeudessa. Lunta on vyörynyt noin 400 metrin pituiselle alueelle laskettelurinteestä.
 Poliisi kertoi illalla, että pelastustyöt jatkuvat yhä alueella. Tapahtumapaikalla on ainakin kahdeksan pelastushelikopteria sekä yli 240 poliisia ja pelastustyöntekijää.
 – Olemme järkyttyneitä ja toivomme hyviä uutisia näistä ihmisistä, kertoi kunnanjohtaja  Nicolas Féraud.
 Le Nouvelliste -lehden  haastattelema pelastustyöntekijä kertoo, että kohonneiden lämpötilojen vuoksi lumi on nyt äärimmäisen tiivistä ja raskasta.
 Suomen ulkoministeriön mukaan Suomen suurlähetystö Bernissä seuraa tilannetta. Sveitsin poliisin numero omaisten tiedusteluja varten on +41848112117.

Pelastustyöt jatkuvat lumivyöryn jäljiltä Sveitsin Alpeilla


Summary: Tällä vaalikaudella toimittajat ovat vartioineet perustuslakivaliokunnan ovea aamusta iltamyöhään. Siitä ovesta on pakko kirjoittaa.

Siinä se möllöttää , valtakunnan katsotuin ovi.
 Politiikan toimittajat ovat päivystäneet koko viime viikon sen edessä. Ja sama jatkuu tällä viikolla. Paljastuisiko takaa sote-uudistuksen kohtalo?
 Oven toisella puolella kokoustaa eduskunnan perustuslakivaliokunta.
 Liian hitaasti, sanovat hallituspuolueiden edustajat.
 Huolellisesti perehtyen, kritiikkiin vastataan.
 Moni haluaisi rynnätä sisään ja hoputtaa. Kysyä, että mikä teillä oikein kestää. Eihän valtakunnan suurinta uudistusta voi täällä ikuisesti hioa! Ja kuka tämän kaiken maksaa?
 Perustuslakivaliokunnan huone sijaitsee Eduskuntatalon neljännessä kerroksessa. Markku Pitkänen / Yle
 Käytävällä odottavat toimittajat .
 He kyttäävät, raportoivat, somettavat. Ottavat kuvia ovesta ja viestivät, että  täällä ollaan taas . Oven vartioimisen veteraanit, sankarit kentällä.
 Eikä vieläkään mitään kerrottavaa.
 Kahvaa tuijotetaan tunnista toiseen.
 Tulisi edes sinisten  Matti Torvinen  ja sanoisi jotain hapanta.
 Tai ihan kuka tahansa!
 Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Annika Lapintie (vas.) puhuu toimittajille valiokunnan huoneen edessä 11. helmikuuta 2019. Lehtikuva
 Odotellessa on aikaa  perehtyä oven historiaan.
 Eduskunnasta tiedetään kertoa, että arkkitehti  Johan Sigfrid Sirénin  suunnittelemassa kansanvallan palatsissa yhdistyvät "modernin klassismin pelkistetty muoto" sekä "värien ja materiaalien hienostunut runsaus".
 Aikoinaan Sirén kohtasi myös kritiikkiä. Miksi eduskunnan sisustuksessa päätettiin käyttää niin paljon ulkomaisia puulajeja?
 Nuoressa tasavallassa haluttiin suosia kotimaista, ja toisaalta osoittaa maanläheisyyttä sekä säästäväisyyttä. Kansanedustajien ei ollut sopivaa pröystäillä heikkoina taloudellisina aikoina.
 Sirén sujauttikin mukaan harvinaisia kotimaisia puulajeja.
 Perustuslakivaliokunnan ovi, kuten neljännen kerroksen muutkin valiokuntaovet, ovat tummaksi petsattua  loimukoivua .
 Perustuslakivaliokunnan ovi on tehty tummaksi petsatusta loimukoivusta. Markku Pitkänen / Yle
 Loimukoivu on visakoivun  sisar. Rauduskoivun muunnos, eräänlainen virhe.
 Sitä syntyy rauduskoivikkoon aina välillä,  kertoo nimimerkki Caballista Metsälehden verkkosivuilla . Loimukoivun voi kuulemma tunnistaa metsässä vahvassa tyvikaarnassa olevista pystyhalkeamista.
 Puusepänteollisuudessa virhe muuttuu kauniiksi jalopuuksi,  sanoi Raision Puuseppien toimitusjohtaja  Jarmo Yrjölä  Yle Uutisille huhtikuussa 2017.
 Hänen johtamansa yritys vastasi monien eduskunnan kalusteiden ehostuksesta, kun taloa peruskorjattiin vuosina 2015–2017.
 Loimukoivu oli vielä 1920- ja -30-luvuilla suosittu huonekalumateriaali. Nykyään sille on vaikea keksiä käyttöä.
 Tulee ainoastaan hankalia polttopuita, tietävät Metsälehden lukijat.
 Loimukoivua on käytetty materiaalina myös joissain eduskunnan huonekaluissa. Markku Pitkänen / Yle
 Eduskunnan peruskorjauksen yhteydessä  myös tämä ovi uusittiin. Se sai uuden pinnan.
 Abloyn moderni lukko näyttää koskemattomalta.
 Eduskunnan intendentti  Liisa Lindgren  sanoo, että ovet huokuvat arvokkuutta. Puun viilu on kaunista, se muistuttaa kilpikonnanluuta.
 Kilpikonnan kilpi palvelee samaa tarkoitusta kuin muinaisen ritarin: se suojelee kantajaansa vihollisen hyökkäyksiltä ,  kuvaili Helsingin Sanomat heinäkuussa 2016 .
 Ehkä oven takana perustuslakivaliokunnan jäsen pohtii, että ovi suojaa häntä kuin panssari.
 Perustuslain vihollinen ei heilahda läpi noin vain.
 Jutun lähteinä on käytetty myös Laura Mikkolan opinnäytetyötä  Eduskuntatalon alkuperäishuonekalujen pitkäntähtäimen hoitosuunnitelma  (Konservoinnin koulutusohjelma, Metropolia Ammattikorkeakoulu, 2017)   sekä  Eduskunnan talot ja taide  -esitettä (Eduskunta, 2017).
 Lue lisää:
 Vauhti kiihtyy sote-jumpassa: Perustuslakivaliokunta huhki ylimääräisessä kokouksessa illalla, mutta valmista ei tullut
 Perustuslakivaliokunnan sote-lausunnosta ei tullut vieläkään valmista – Tuohtunut Lohi: "Ei tule tiistaina valmiiksi, se on ihan varma"
 Tiedustelulait lähetetään takaisin valiokuntien käsittelyyn – Risikko: "Emme jätä mitään kiviä kääntämättä"

Tässä on Suomen seuratuin ovi


Summary: "Valitettavasti tietyt hallitukset asettavat yhä teollisuutensa intressit ihmisten edelle", arvosteli vihreitä edustava eurokansanedustaja.

EU on päässyt sopuun unionin historian ensimmäisistä rekkojen päästörajoituksista useita kuukausia kestäneiden tiukkojen neuvottelujen jälkeen.
 Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät asiasta sopuun viime yönä.
 Tavoitteena on vähentää rekkojen hiilidioksidipäästöjä 30 prosentilla vuoteen 2030 mennessä verrattuna vuoden 2019 päästötasoihin.
 Välitavoitteena on, että uusien rekkojen päästöissä on EU-alueella 15 prosentin vähennys vuoteen 2025 mennessä.
 Yli kaksi kolmasosaa EU-alueen rahdista kulkee raskaissa ajoneuvoissa. Toisin kuin esimerkiksi Yhdysvalloilla tai Kiinalla, EU:lla ei ole ollut tähän mennessä yhteisiä päästörajoituksia raskaille ajoneuvoille.
 Neuvotteluihin osallistunut vihreiden eurokansanedustaja  Karima Delli  kiitteli saavutettua sopua. Samalla hän kuitenkin totesi, että sopimus olisi voinut olla huomattavasti kunnianhimoisempi ilman joidenkin vaikutusvaltaisten jäsenmaiden painostusta.
 Dellin syyttävä sormi kohdistui erityisesti Saksaan ja Keski-Euroopan maihin.
 – Valitettavasti tietyt hallitukset asettavat yhä teollisuutensa intressit ihmistensä edelle, Delli totesi.
 Rekkojen päästörajoitukset ovat yksi keskeisimmistä keinoista, joilla EU pyrkii saavuttamaan Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet. Tavoitteena on vähentää kasvihuonepäästöjä 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä verrattuna vuoden 1990 tasoihin.
 Aiheesta lisää:
 EU-jäsenmaat vaativat rekkojen ja bussien päästötavoitteeksi 30 prosentin vähennystä

EU sopuun rekkojen päästörajoista – ”Ilman Saksaa sopimus olisi ollut kunnianhimoisempi”


Summary: Lainatarjoaja sanoo maksuhäiriömerkintöjen antavan liian mustavalkoisen kuvan ihmisistä.

"Maksuhäiriö ei haittaa." "Ei luottotietoja? Ei ongelmaa."
 Tällaisella markkinoinnilla tarjoaa lainoja uusi lainayritys Aurora Laina. Lainaa saadakseen on kuitenkin saatava takaajaksi läheinen ihminen, jonka kelpoisuudelle on monenlaisia ehtoja. Tällä on oltava esimerkiksi omistusasunto.
 Uudenlainen lainatuote nousi keskusteluun Twitterissä, kun siihen kiinnitti huomiota Takuusäätiön kehittämispäällikkö  Minna Markkanen .
 Lainayritys: Jokaiselle ratkaisumme ei sovi
 Aurora Lainan mukaan takaajaksi tulevan läheisen ihmisen luottotietojen pitää olla kunnossa. Myönnetty laina maksetaan tämän läheisen tilille.
 – Suomessa on tuhansia ihmisiä, jotka pystyvät huolehtimaan laina-asioistaan vastuullisesti, mutta maksuhäiriötietojärjestelmän takia eivät voi saada lainaa mistään, kommentoidaan Aurora Laina -yrityksestä Ylelle sähköpostitse.
 Yhtiö katsoo luottotietojen ja maksuhäiriömerkintöjen antavan turhan mustavalkoisen kuvan henkilön luotettavuudesta.
 – Teemme meno- ja tuloarvion jokaiselle asiakkaalle, jotta saamme hyvän kuvan asiakkaan tuloista, laskuista, muiden lainojen takaisinmaksusta ja muista menoista.
 – Pyydämmme lainanottajaa hankkimaan lainalleen ystävän tai perheenjäsenen takaajaksi. Tämä tarkoittaa sitä, että takaaja sitoutuu huolehtimaan lainan takaisinmaksusta, jos lainanottaja ei siihen itse pysty, Aurora Lainasta kerrotaan.
 Aurora Laina kertoo tiedostavansa, että jokaiselle heidän tarjoamansa ratkaisu ei välttämättä sovi.
 Takuusäätiö tarjoaa apua talousvaikeuksissa oleville ihmisille , jotta nämä saisivat taloutensa haltuun. Apua tarvitsevat ovat monesti ajautuneet lainojen ja luottojen kierteeseen, josta eivät enää selviä. Tarjolla olevien lainamahdollisuuksien kirjo on tullut säätiölle hyvin tutuksi.
 Silti säätiössä hämmästyttiin uudesta lainatuotteesta.
 – Se on herättänyt paljon meillä keskustelua. Takaajiahan on ollut ennenkin ja erilaisia vakuudellisia, korkeakorkoisia luottoja. Tässä uutta on se, että lainaa markkinoidaan suoraan luottotiedottomille ja takaaja on pääosassa, kertoo säätiön viestintäpäällikkö  Minna Mattila .
 Säätiö katsoo, että kyseessä on kokonaan uudenlainen lainatuote, joka nojaa vahvasti takaajaan ja hänen omistusasuntoonsa.
 KKV:n apulaisjohtaja: Suorastaan pöyristyttävää
 Myös Kilpailu- ja kuluttajavirastossa (KKV) palvelu on herättänyt ihmetystä. Apulaisjohtaja  Outi Haunio-Rudanko  kuluttaja-asioiden vastuualueelta sanoo olevan erittäin selvää, ettei luottotiedot menettäneille pitäisi markkinoida mahdollisuutta saada lainaa.
 – On suorastaan pöyristyttävää kun tarjoillaan konseptia, jossa lähipiirin ihmisiä vedetään mukaan talousongelmaan, Haunio-Rudanko toteaa.
 Hän kertoo, että läheiset ihmiset usein auttavat talousvaikeuksiin joutuneita. Haunio-Rudanko kuvailee härskiksi kuviota, jossa luotto-ongelmiin joutuneen kautta yritetään myydä lisää lainoja tämän lähipiirillekin.
 Miksi luottoyrityksen kannattaa tarjota lainaa esimerkiksi maksuongelmaisen isälle tai äidille?
 Mattilan mukaan taustalla on selvä liiketoiminnan logiikka: yleensä ihmiset tekevät kaikkensa maksaakseen lainat, joissa on läheisen nimi alla.
 – Läheistä ihmistä ei helposti jätetä pulaan, vaikka rahaa voitaisiinkin pyytää harkitsemattomasti. Tässähän talousongelmiin joutunut voi hakea lisää lainaa vaikka isovanhemman avulla, jolla saattaa olla velaton asunto nimissään.
 Myönnetty laina maksetaan suoraan takaajan tilille, ei maksuhäiriöissä olevan lainanottajan.
 Mattila pohtii tämän voivan sopia tilanteisiin, joissa talousongelmiin joutunut tarvitsee apua asioidensa hoitoon. Lainan vastaanottaja voi sen avulla maksaa tarpeelliset maksut, eikä anna välttämättä rahaa ollenkaan lainaajalle, Mattila miettii.
 Henrietta Hassinen / Yle
 – Mutta tässä tapauksessa lainan voisi ottaa tavallisesta pankistakin paljon pienemmällä korolla ja normaalina pankkilainana, ja tehdä toisen ihmisen kanssa velkakirja.
 Miksi korkeakorkoisia lainoja päädytään ottamaan?
 Talousasiansa edes suurin piirtein kunnolla hoitavan voi olla vaikea tajuta, miksi kukaan ottaa todella korkeakorkoista lainaa. Mattilan mukaan syynä on usein jokin aiempi laina, joka uhkaa aiheuttaa luottotietoihin merkinnän.
 – Moni ottaa lainaa maksaakseen pois toisen lainan tai maksun, joka toisi luottotietomerkinnän. Ei kukaan korkeakorkoisia lainoja juuri huvikseen ota, ja ihmiset tietävät niiden olevan kalliita.
 "Pikavippien" takaisinmaksuajat pidentyneet vuosiin
 Takuusäätiössä on huomattu, että lainoja saa yhä pitemmäksi aikaa. Näin monet ehtivät ottaa lainaa yhä enemmän, ennen kuin saavat maksuhäiriömerkinnän.
 Maksuhäiriöisten lisäksi on yhä suurempi joukko vaikeasti ylivelkaantuneita ihmisiä, joilla on edelleen luottotiedot tallella. Säätiön maksuttomaan velkaneuvontaan tuli viime vuonna  ennätysmäärä yhteydenottoja .
 Tämän kehityksen vuoksi pikavippi alkaa olla terminä jäänyt vanhaksi: nykyisin pikaa on lähinnä rahojen tulo tilille. Kun takavuosina lainattiin muutamia satasia lyhyeksi aikaa hyvin korkealla korolla, ne yleensä takaisinkin viikkojen sisällä.
 – Laina-ajat ovat pitkiä. Olemme nähneet jopa palveluita, joita mainostetaan, että lainaa voi ryhtyä maksamaan takaisin vasta eläkepäivillään, Mattila sanoo.
 Aiheesta voi keskustella tiistaina illalla kello 22 saakka.
 Lue myös
 "Velkamme menivät kulissien ylläpitämiseen" – 4 tarinaa siitä, miten työssäkäyvä ajautuu häijyyn velkakierteeseen
 Professori Puttonen: Pikavippien markkinointi pitäisi kieltää – "Ei ole normaalia ottaa kymmenientuhansien eurojen kulutusluottoja"
 Jo puoli miljoonaa suomalaista ulosotossa ja määrä kasvaa – "ei tarvitse kuin yhden tuen viivästyä ja velkakierre lähtee"

"Ei luottotietoja? Ei ongelmaa" – KKV pitää uuden lainayrityksen markkinointia pöyristyttävänä, kaiken nähnyt Takuusäätiökin ihmeissään


Summary: Pöllöjä on nähty talojen pihoilla vaanimassa lintulaudan alla hääriviä jyrsijöitä. Ihmisasutuksen lähelle pyrkiminen on merkki vakavasta ravinnon puutteesta.

Tästä on kyse Nälkä vaivaa pöllöjä, vaikka myyräkanta kasvaa monin paikoin. Heinolan lintutarhalle on tullut eri puolilta Suomea runsaasti yhteydenottoja pihapiiriin, lintujen ruokintapaikan tuntumaan pyrkivistä pöllöistä. Pöllöä voi yrittää ruokkia lemmikin karvassa pyöritellyllä, sulalla lihanpalalla.
 Heinolan lintutarhalle on tullut eri puolilta Suomea useita puheluja pihapiirissä havaituista pöllöistä. Pöllö saattaa istua hiljaa vaikkapa matontamppaustelineellä.
 Lintutarhan hoitajan  Olli Vuoren  mukaan pihassa on useimmiten lintujenruokintapaikka. Esimerkiksi viirupöllö kyttää jyrsijöitä, jotka syövät lintulaudan alle varisseita jyviä.
 Ravinnon puute ajaa pöllöt ihmisasutuksen luokse. Vuori arvelee, että paksu lumikerros saattaa vaikeuttaa myyriä syövien pöllöjen saalistusta.
 – Pöllöillä on huono ruokatilanne: eivät ne muuten tule kaupunkeihin.
 Onnekas pöllö nappaa metsämyyrän lintujen ruokintapaikalta.  Risto Salovaara / Yle
 Myyräkannat ovat Luonnonvarakeskuksen mukaan laajoilla alueilla kasvussa, joskin myyrien määrässä on paikallista vaihtelua, eivätkä kannat ole nousemassa erityisen suuriksi.
 Tänä vuonna Heinolan lintutarhalle ei ole vielä tullut hoitoon heikkokuntoisia pöllöjä. Jos huhuilija otetaan hoitoon, se pitää usein ensin nesteyttää ja pakkoruokkia.
 Pöllö, joka antaa ihmisen ottaa sen kiinni, on yleensä jo hyvin kuivunut ja huonokuntoinen.
 Ruokaa lihatiskiltä
 Olli Vuoren mukaan ihminen voi yrittää ruokkia pihapiiriin tullutta heikkokuntoista pöllöä vaikkapa sianlihalla tai -sydämellä. Pöllö ei ole haaskansyöjä, joten pelkkä lihamötkäle lintulaudan luona ei innosta sitä, vaan ruokinnassa tarvitaan oveluutta.
 – Olemme neuvoneet ihmisiä leikkaamaan pikkusormen pituisen ja paksuisen palan lihaa ja pyörittelemään sitä lemmikin karvoissa. Silloin se muistuttaa vähän myyrää ja se voi laukaista pöllön saalistuksen, kokenut lintuhoitaja selittää
 Siihen voi laittaa löysällä lenkillä kiinni siimanpätkän, josta voi nykäistä, että lihanpala liikkuu.  Heinolan lintutarhan hoitaja Olli Vuori
 Pakkasilla karvainen ruokapala kannattaa viedä tyrkylle vasta hämärän tullen. Pöllö nielee saaliinsa kokonaisena, joten jäätynyt lihakökkäre on sille hankala, ja oikea myyräsaaliskin on lämmin.
 Ateria kannattaa asettaa niin, että pöllö näkee sen helposti. Aidon saaliin vaikutelmaa voi vielä tehostaa liikuttelemalla lihaa.
 – Siihen voi laittaa löysällä lenkillä kiinni siimanpätkän, josta voi nykäistä, että lihanpala liikkuu, Vuori ohjeistaa.
 Suhina haittaa saalistusta
 Päijät-Hämeessä pitkään pöllöjä tutkinut  Hannu Pietiäinen  Helsingin yliopistosta ei usko, että pelkkä lumikerros selittäisi pöllöjen nälkää. Hän arvioi, ettei myyriä ole riittävästi pöllöjen tarpeisiin, mutta myös vaihtoehtoista ravintoa on huonosti saatavilla.
 Esimerkiksi marjoja syöviä lintuja ei näy metsissä.
 – Rastaat ja kenties tilhet saattavat olla viirupöllöille hyvinkin tärkeitä vaihtoehtoisia saaliita, yliopistonlehtori Pietiäinen pohtii.
 Tilhikin voi kelvata viirupöllölle, jos myyriä ei riitä. Juha Laaksonen / Yle
 Myös metsäkanalinnut, kuten pyyt, ovat vähissä. Syöminen on voinut olla huonolla tolalla jo talven tullessa.
 – Vesimyyrät saattavat olla tärkeitä syksyllä. Pöllötkin varustautuvat talveen syömällä itsensä hyvään kuntoon, pöllötutkija jatkaa.
 Koska pöllöt metsästävät kuulonsa avulla, tiuhat öiset lumisateet ovat Pietiäisen mukaan voineet häiritä petojen jyrsijäjahtia.
 – Jos lumisateeseen liittyy tuuli, siitä tulee kaikenlaista ripinää ja rapinaa.
 Pöllöt voivat jo aloitella näihin aikoihin pesintää, mutta jos ruokaa on vähän saatavilla, ne saattavat jättää pesinnän välistä. Pöllöjen pesinnän onnistumisesta saadaan tarkempaa tietoa myöhemmin keväällä.<
 Lue lisää:
 Huono myyrävuosi ajaa nääntyneitä pöllöjä pihoihin – "Pelkäsin, että jos se vie vaikka kissan"
 Pöllöjen huhuilua kuuluu nyt niin metsissä kuin taajamissakin

Lintuhoitajan jipolla voit auttaa nälkiintynyttä pöllöä: kieritä lihanpalaa lemmikkieläimen karvoihin ja vie pala tarjolle iltahämärässä


Summary: Terveysasema ja palvelutori pysyvät suljettuina loppuillan varotoimena.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Espoon Matinkylässä sijaitsevassa Ison Omenan kauppakeskuksessa on havaittu tuhkarokkoepäily.
 Kauppakeskuksessa sijaitseva ylimmän kerroksen palvelutori on tällä hetkellä suljettu.
 Kauppakeskuksen kauppakeskuspäällikkö  Siim Rosenthal  kertoo, että tartuntaepäily tuli terveyskeskuksesta
 – Terveyskeskuksesta tuli pyyntö sulkea palvelutori ja ottaa asiakkaiden yhteystiedot ylös, Rosenthal kertoo.
 Ison Omenan terveysaseman toiminnasta vastaava kehittämispällikkö  Elina Jakovlev-Markus  kertoo, että tartuntahavainto tehtiin kello 17:n jälkeen.
 Jakovlev-Markuksen mukaan tilanteessa konsultoitiin Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUS:n päivystävää infektiolääkäriä. Sen jälkeen ryhdyttiin varotoimiin.
 Paikalle saapui myös terveyskeskuksen apulaisylilääkäri. Epäilyn takia suljettiin terveysasema ja koko palvelutori sekä otettiin läsnäolleilta yhteystiedot mahdollisia jatkotoimia varten.
 – Korostan, että kyseessä on vasta epäily ja tilanne on täysin hallinnassa, Jakovlev-Markus sanoo.
 Hänen mukaansa terveysaseman on määrä aueta normaalisti keskiviikkoaamuna kello 07.00. Terveysaseman oli määrä olla auki tiistaina kello 20:een ja palvelutorin 21:een.
 Palvelutorikerroksessa sijaitsee Espoon kaupungin palveluita, kuten kirjasto ja terveysasema. Lisäksi samassa kerroksessa sijaitsevat muun muassa Veripalvelun piste sekä kahvila.

Kauppakeskus Isossa Omenassa tuhkarokkoepäily – palvelutori suljettu


Summary: Lagerfeld johti maailmankuulua muotitaloa peräti 35 vuotta.

Muotisuunnittelija  Karl Lagerfeldin  olemus on tuttu muotia seuraamattomallekin: tumma puku, korkea valkoinen kaulus, harmaa tukka poninhännällä. Ja tummat aurinkolasit.
 – Hän oli pudottanut painoaan, koska halusi mahtua  Hedi Slimanen  suunnittelemiin slimmeihin vaatteisiin.
 Muotisuunnittelija  Teemu Muurimäki  muistelee reilun vuosikymmenen takaista tapaamistaan Karl Lagerfeldin kanssa. Miehet osuivat sattumalta samaan cocktail-tilaisuuteen Pariisissa.
 – Lagerfeld kulki ympäriinsä pienessä tilassa ja valokuvasi koko ajan.
 Teemu Muurimäki, 45, on seurannut pitkään Karl Lagerfeldin uraa. Ei sentään alusta asti, sillä ensimmäiset vaatemallistonsa Lagerfeld suunnitteli jo 1950-luvulla. Italialaiselle Fendille hän alkoi tehdä töitä 60-luvulla ja vuodesta 1983 Lagerfeld on ollut maailman johtaviin muotitaloihin lukeutuvan Chanelin pääsuunnittelija.
 Se on pitkä aika alalla, jonka olemukseen kuuluu muutos.
 – Lagerfeldin ura on poikkeuksellisen pitkä, mikä tietysti edellyttää kykyä uudistua. Lisäksi hän rakensi jo varhain itsestään brändin. Se on ehdottomasti osaselitys hänen menestykselleen, Muurimäki sanoo.
 Inspiraatiota ja innoitusta Lagerfeld on hakenut muun muassa malleistaan. Yksi Lagerfeltin muusa oli suomalainen huippumalli  Angelica Kallio.
 Teemu Muurimäki Milla Vahtila / Yle
 Chanelin uusi johtaja on Lagerfeldin luottohenkilö
 Jos on Lagerfeldin henkilöhahmo tunnistettava, samoin on tunnistettava hänen käden jälkensä suunnittelijana. Tosin Chanelilla sitä ohjasivat vanhan muotitalon perinteet.
 – Chanelin vaatteisiin kuuluvat klassiset kultanapit ja tietynlaiset jakkukankaat. Rytmi, materiaalien käyttö, vaaleat värit, isot helmat – ne ovat ehkä Lagerfeldin tuomaa, Muurimäki pohdiskelee.
 Muotitalojen joukossa Chanel ei ehkä ole ollut se uudistumishaluisin. Muurimäen mukaan Chanelilla on ollut muita keinoja pitää statuksensa korkeana. Se on muun muassa järjestänyt Pariisinkin mittapuulla poikkeuksellisen näyttäviä muotinäytöksiä.
 Oma roolinsa Chanelin menestykseen on ollut Karl Lagerfeldin brändillä. Nyt kun keulakuva on pois, Chanel on muutoksen edessä.
 – Chanelin linja on ollut pitkään Karl Lagerfeldin näköinen. Nyt sen on pakko muuttua. Chanelin täytyy päivittyä todella voimakkaasti, jos aikoo säilyttää asemansa, Muurimäki sanoo.
 – Armanilla olen ollut töissä, Valentinoa ihailen ja Lagerfeldia olen aina seurannut  Teemu Muurimäki
 Chanel kertoi pian kuolinuutisen jälkeen, että sen uusi pääsuunnittelija löytyy talon sisältä. Hän on taiteellinen johtaja Virginie Viard, joka työskenteli Lagerfeldin kanssa yli 30 vuotta.
 Teemu Muurimäki laskee Karl Lagerfeldin maailman viiden vaikutusvaltaisimman muotivaikuttajan joukkoon. Hänen omaan uraansa ja tyyliin Lagerfeld ei sen sijaan ole sanottavammin vaikuttanut.
 – 1930-luvun alussa syntyi kolme tulevaa muodin huippua: Lagerfeld, Valentino ja Armani. Armanilla olen ollut töissä, Valentinoa ihailen ja Lagerfeldia olen aina seurannut. Vaikka Lagerfeld ei ole puhutellut vaatemuotoilullisesti, ihailen hänen pitkää uraansa.
 – Muotisuunnittelija joutuu koko ajan miettimään, kuinka uudistua ja toisaalta säilyttää oma käden jälki. Karl Lagerfeld onnistui tässä lähes mahdottomassa tehtävässä.

Karl Lagerfeldin tavannut Teemu Muurimäki: Chanelin on nyt pakko uudistua


Summary: Viron Finanssivalvonta vaatii Danske Bankia sulkemaan konttorinsa.  Danske ilmoitti lähtevänsä Baltiasta ja Venäjältä.

Viron Finanssivalvonta  tiedotti keskivikkona, että se vaatii finanssiyhtiö Danske Bankia sulkemaan Viron yksikkönsä kahdeksan kuukauden sisällä. Taustalla on Danske Bankin Viron yksikössä vuonna 2017 paljastunut Euroopan historian laajin rahanpesuepäily.
 Häätö on harvinainen ja raju toimenpide.
 – Kyllähän tämä on hyvin poikkeusellinen toimenpide. En muista omalta uraltani vuosiin tällaista tapausta, sanoo Suomen Finanssivalvonnan toimistopäällikkö  Markku Koponen .
 Suomen Finanssivalvonnan valvontavastuulla on vain Suomessa toimivan Danske Bankin sivukonttori. Useassa maassa toimivan pankkikonsernin eri maissa toimivat finanssivalvojat tekevät kuitenkin tiivistä yhteistyötä.
 Pankin saamat lähtöpassit kertovat siitä, että Viron ja Tanskan finanssivalvojien selvityksissä on paljastunut jotakin raskauttavaa.
 – Kyllähän se kertoo, että Viron sivukonttorin toiminnassa on ollut vakavia puutteita etenkin rahanpesun estämisessä, Koponen sanoo.
 Markku Koponen Finanssivalvonta
 Danske hyväksyy Viron valvojan päätöksen
 Danske Bank on sulkenut jo aiemmin kaikki muut Viron konttorinsa Tallinnan-konttoria lukuun ottamatta. Vaikutukset Suomeen jäänevät siis pieniksi.
 – Viron valvojan päätös koskee Danske Bankin Virossa toimivaa sivuliikettä. Lähtökohtaisesti sillä ei ole välittömiä vaikutusta Suomen sivuliikkeeseen, Koponen arvioi.
 Danske Bank  tiedotti  hyväksyvänsä Viron Finanssivalvonnan ratkaisun.
 – Ymmärrämme, että rahanpesuepäilyllä on ollut negatiivisia vaikutuksia Virolle. Olemme surullisia joutuessamme jättämään Viron tällaisissa olosuhteissa, sanoo Danske Bankin väliaikainen toimitusjohtaja  Jasper Nielsen  tiedotteessaan.
 Samalla he kertoivat lähtevänsä Viron lisäksi, myös Latviasta, Liettuasta ja Venäjältä.
 Tiedotteen mukaan Danske Bank on ajanut alas toimintojaan alueilla jo vuosia, koska on päättänyt keskittyä liiketoiminnoissaan Pohjoismaihin.
 Ovatko Viron ja Tanskan pankkivalvojat olleet lepsuja?
 Euroopan pankkivalvoja EBA kertoi puolestaan ryhtyneensä tutkimaan Viron ja Tanskan finanssivalvojia. Etenkin Viron pankkivalvontaa on kritisoitu rahanpesukohun vuoksi jo aiemmin.
 – Se kertoo tietysti siitä, että Euroopan pankkivalvoja on seurannut tarkasti tätä tilannetta ja halunnut selvittää, missä tilassa valvonta on näissä maissa ollut, Fivan Koponen arvioi.
 Epäileekö EBA, että Viron ja Tanskan valvojat ovat olleet lepsuja?
 – Kyllä heillä tietysti täytyy olla epäilyksiä valvonnassa olevista puutteista. En vielä tässä vaiheessa voi ennakoida mihin tämä johtaa.
 Lue lisää:
 "Ei kuulosta siltä, että olisi välillä vain unohtunut kysyä taustoista" – Danske-vyyhdin tutkinta voi olla haastavaa, ennakoi KRP:n asiantuntija
 Finanssivalvonta Danske Bankin skandaalista: "Viimeistään nyt jokainen ymmärtää, miten tärkeää on rahanpesun estäminen"

Suomen pankkivalvoja pitää Danske Bankin häätöä Virosta erittäin poikkeuksellisena – "Kertoo vakavista puutteista toiminnassa"


Summary: Isis ei houkuttele taistelijoita entiseen tapaan mutta uhkaa yhä myös Eurooppaa, kertoo tutkija Teemu Tammikko.

Yhdysvallat ja sen kurdiliittolaiset aikovat lähipäivinä ilmoittaa  voitosta sodassa äärijärjestö Isisiä vastaan.
 Isis pitää hallussaan enää pientä Banghuzin aluetta Syyriassa, kun laajimmillaan se hallitsi lähes kahdeksan miljoonaan ihmisen asuttamaa aluetta Syyriassa ja Irakissa.
 Terrorijärjestöä ei silti ole missään nimessä tuhottu.
 Mitä Isis aikoo seuraavaksi?
 Isisin edeltäjä Irakin islamilainen valtio perustettiin vuonna 2006, kun Irakin Al-Qaida ja joukko muita äärijärjestöjä yhdistyivät.
 Nyt Isis on palaamassa juurilleen terroristiverkostoksi sekä Irakissa ja Syyriassa.
 Isis teki viime vuonna pommi-iskuja Bagdadin shiiakortteleissa ja surmasi hallintovirkailijoita muualla maassa, vaikka Irak julisti voittaneensa järjestön jo vuoden 2017 lopussa,  uutiskanava CNN kertoo.
 Yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan Isisillä saattaa yhä olla satoja miljoonia euroja rahaa ja jopa yli 10 000 taistelijaa. Isisin johtajan  Abu Bakr al-Baghdadin  olinpaikasta tai kohtalosta ei ole tietoa.
 Isisin niin sanotun kalifaatin romahduksella ja sotilaallisilla tappiolla on silti merkitystä, toteaa Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Teemu Tammikko .
 – Järjestö ei enää houkuttele entiseen tapaan. Sen hallitsemat alueet olivat symbolisesti merkittäviä, Tammikko toteaa.
 Kykeneekö Isis yhä terroritekoihin Euroopassa?
 Isis on tehnyt ja inspiroinut Euroopassa useita terrori-iskuja vuoden 2015 jälkeen. Tuhoisimmat iskut nähtiin Ranskassa, Belgiassa, Britanniassa, Saksassa ja Espanjassa.
 Iskujen tahti on kuitenkin ollut paljon pahempi Syyriassa ja Irakissa, joissa terroristit surmaavat vuosittain noin 5 000 ihmistä.
 Yhdysvaltain tukemat joukot etenevät kohti Isisin asemia Baghuzin lähellä Syyriassa.  Fadel Senna / AFP
 Isis onkin tällä hetkellä keskittänyt huomionsa konfliktialueille, joissa se käy toisen äärijärjestön al-Qaidan kanssa kamppailua jihadistiliikkeen johtoasemasta.
 Isis uhkaa silti yhä Eurooppaa. Tammikon mukaan aiempien konfliktien yhteydessä on arvioitu, että noin kymmenesosa kotimaihinsa palaavista jihadisteista olisi yhä valmiita terroritekoihin.
 – Katkeroituneet taistelijat syyttävät länsimaita valtioutopian romahduksesta, Tammikko sanoo.
 Missä muualla Isis vaikuttaa?
 Useat jihadistijärjestöt eri puolilla maailmaa vannoivat uskollisuutta Isisille, kun se oli valtansa huipulla vuonna 2015. Yhteisrintama on Teemu Tammikon mukaan mennyttä.
 – Tällä hetkellä verkosto on vailla johtajuutta, ja järjestöillä on lähinnä paikallista merkitystä, Tammikko toteaa.
 Uskollisuudenvala Isisille on ollut Tammikon mukaan usein päälleliimattua. Se on ollut tapa saada kansainvälistä huomiota. Isis ei ole käytännössä voinut käyttää järjestöjä omissa operaatioissaan.
 Yle Uutisgrafiikka, lähde: BBC, Reuters, CNN
 Näissä maissa on jihadistijärjestöjä, jotka sanovat yhä toimivansa Isisin nimissä.
 Afganistanissa  Khorasanin provinssin islamilainen valtio eli ISKP-järjestö on tehnyt useita tuhoisia terrori-iskuja. Se taistelee niin hallitusta, Yhdysvaltojen liittoumaa kuin taliban-liikettä vastaan.
 Järjestö tukeutuu Afganistanin ja Pakistanin levottomaan rajaseutuun.
 Nigeriassa  Länsi-Afrikan provinssin islamilainen valtio eli ISWP on  tehnyt terrori-iskuja kiihtyvällä tahdilla.  Järjestö irtautui terrorijärjestö Boko Haramista vuonna 2016.
 Se toimii Nigerian ohella myös naapurimaissa Nigerissä, Tšadissa ja Kamerunissa.
 Egyptissä  Siinain provinssin islamilainen valtio on jo vuosia tehnyt terrori-iskuja ja taistellut Egyptin asevoimia vastaan. Se toimii nimensä mukaisesti lähinnä Siinain alueella.
 Libyassa  Isisille uskollinen järjestö on siepannut ihmisiä sekä iskenyt öljyteollisuutta ja Libyan kahta kilpailevaa hallintoa vastaan. Vuosina 2015–2016 se piti hallussaan Sirten kaupunkia.
 Filippiineillä  Mindanaon saaren islamistit muodostivat Isisille uskollisen liittouman vuonna 2014. Vuonna 2017 ne pitivät hallussaan Marawin kaupunkia kuukausien ajan.
 Lisäksi ainakin Somaliassa, Jemenissä ja Indonesiassa on pienempiä Isisin nimissä toimivia ryhmiä.
 Mitä kiinniotetuille eurooppalaistaistelijoille käy?
 Syyrian kurditaistelijat ovat ottaneet kiinni yhteensä 800 ulkomaalaista Isis-taistelijaa. Irakin vankiloissa on noin tuhat vierastaistelijaa,  BBC kertoo.
 Lisäksi kurdien leireillä on noin 700 ulkomaalaista taistelijan puolisoa sekä 1 500 lasta. Kurdit ja Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ovat vaatineet  Euroopan maita ottamaan kansalaisensa takaisin.
 Pyyntöihin on suhtauduttu Euroopassa nihkeästi. Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) totesi sunnuntaina  Ylen pääministerin haastattelutunnilla , ettei Suomella ole minkäänlaista mielenkiintoa ottaa vastaan vankeja.
 Omin avuin taistelijoiden ja heidän perheenjäseniensä on hyvin vaikea palata. Kiinni otettuja pidetään suljetuilla leireillä, ja etenkin Isisin alkuaikoina monet hävittivät henkilöpaperinsa.
 Isisin viimeisiltä alueilta on paennut tuhansia ihmisiä viime viikkojen aikana. Delil Souleiman / Lehtikuva
 Palaamaan pääsevillä on edessään oikeusprosesseja, jotka ovat tutkija Teemu Tammikon mukaan pitkiä ja hankalia. Sota-alueilla mahdollisesti tehdyistä rikoksista on hyvin vaikea saada näyttöä.
 – Länsimaisissa oikeusvaltioissa todistustaakka on syyttäjällä.
 Tammikon mukaan on todennäköistä, että Irakiin ja Syyriaan jäävät taistelijat hakeutuvat uusiin konflikteihin esimerkiksi Afganistaniin, Libyaan ja Jemeniin.
 Etenkin taistelijoiden perheenjäsenet ovat vaikeassa asemassa. Osa lapsista on syntynyt traumatisoivan väkivallan keskellä, ja heidät on kasvatettu Isisin jihadistisen ideologian mukaisesti.
 Isisin nousu ja häviö 2006  Irakin Al-Qaida yhdistyy muiden jihadistijärjstöjen kanssa Irakin islamilaiseksi valtioksi. 2010  Abu Bakr al-Baghdadi nousee järjestön johtoon. 2013  Järjestö laajenee Syyriaan ja vaihtaa nimensä Irakin ja Syyrian islamilaiseksi valtioksi (Isis). 2014  Al-Qaida katkaisee suhteensa Isisiin. Järjestö valloittaa Syyriassa Raqqan ja Irakissa Fallujan, Mosulin ja Tikritin. Isis julistautuu kalifaatiksi. Yhdysvallat aloittaa ilmaiskut. 2015  Nigerian Boko Haram vannoo uskollisuutta Isisille. Järjestö valtaa Syyriassa Palmyran. Yhdysvallat lähettää erikoisjoukkoja Syyriaan. Isisin terroristit surmaavat 130 ihmistä Pariisissa yökerhossa ja jalkapallostaidonilla. 2016  Isisin tekemiä ja innoittamia terrori-iskuja mm. Brysselissä, Istanbulissa, Dhakassa, Bagdadissa, Nizzassa ja Berliinissä. Irak valtaa Fallujan ja aloittaa hyökkäyksen Mosuliin. 2017  Terrori-iskuja mm. Istanbulissa, Tukholmassa, Pietarissa, Manchesterissa ja Lontoossa ja Barcelonassa, joita Isis ottaa nimiinsä. Syyrian armeija valtaa Palmyran Venäjän tuella. Irak valtaa Yhdysvaltain tuella Mosulin ja Syyrian kurdijoukot Raqqan. 2018  Isisin johtaja Abu Bakr al-Baghdadi myöntää ääniviestissä, että järjestö on häviämässä. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ilmoittaa Yhdysvaltojen vetäytyvän Syyriasta. Lähde: CNN
 Lue myös:
 Isisin viimeiseltä saarekkeelta Syyriassa evakuoidaan siviilejä
 Soini Isis-vierastaistelijoiden mahdollisesta paluusta: Ei sympatiaa
 Jos teininä kalifaattiin lähtenyt nuori nainen on raskaana ja tahtoo kotiin, pitääkö kotimaan auttaa häntä – Tätä pohtii nyt Britannia
 Terroristijärjestö Isis tappaa edelleen päivittäin Nigeriassa – Afrikan Isisin nopea nousu näyttää järjestön uuden suunnan

Isisin kalifaatti on mennyttä, mutta järjestö voi vielä nousta – neljä kysymystä terrorijärjestön tulevaisuudesta


Summary: A-studiossa muun muassa pohditaan, miten vanhustenhoidosta tehtäisiin houkuttelevampi ala.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Hoivakotikriisin puhjettua yhdeksi suurimmista poliittista kysymyksistä on noussut  hoitajamitoituksen kirjaaminen lakiin . Arvioiden mukaan 0,7 hoitajan mitoituksen kirjaaminen lakiin merkitsisi ainakin 3 000–4 000 hoitajan lisätarvetta alalle.
 Hoitajia tarvitaan koko ajan enemmän myös siksi, että väestö ikääntyy.
 Opetus- ja kulttuuriministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) ilmoitti pian  hoivakotikriisin  noustua otsikoihin  ministeriön lisäävän jo tänä vuonna 500 opiskelijavuotta  vanhuspalveluihin erikoistuneiden lähihoitajien koulutukseen.
 Pelkkä lähihoitajien aloituspaikkojen lisääminen ei kuitenkaan ole ratkaisu ongelmaan, sanoivat Suomen Lähi- ja perushoitajaliitto Superin puheenjohtaja  Silja Paavola  ja sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  tänään tiistaina  Ylen Ykkösaamussa .
 Rytkösen mukaan todellinen ongelma on se, että jopa 72 000 sosiaali- ja terveysalan koulutuksen saanutta ihmistä on siirtynyt muille aloille töihin.
 Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) on puolestaan ehdottanut, että yksi ratkaisu hoitajapulaan voisi olla  hoitajien palkkaaminen Filippiineiltä .
 Ylen A-studiossa pohditaan tänään tiistaina, miten hoivakoteihin saataisiin lisää hoitajia ja miten alasta tehtäisiin houkuttelevampi.
 Lähetyksessä palataan myös somerolaiseen Tervaskannon hoivakotiin, joka oli mukana  Ylen Hoivakoti kuntoon -sarjassa  vuonna 2014.
 Illan studiovieraina ovat Suomen Diakoniaopiston hoitotyön lehtori  Kati Lampén  sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuspäällikkö  Timo Sinervo . Lähetyksen juontaa  Heikki Ali-Hokka . #yleastudio
 Lue myös:
 Poliisilla tutkittavana 30 vanhustenhoitoon liittyvää asiaa
 Hoitajat ja omaiset tekivät sata uutta valitusta, ja Valviran mukaan hoivakoteja saatetaan vielä sulkea – Näin hoivakriisi on edennyt

Mistä hoivakoteihin saadaan lisää hoitajia? Katso illan A-studio klo 21


Summary: Opiskelijoita houkutellaan maaseutulukioihin erilaisilla eduilla ja pienillä ryhmäkooilla.

Väki vähenee maaseudulla ja samalla vähenevät myös lukioon pyrkivät nuoret. Monet maaseutukunnat pitävät kuitenkin kynsin hampain kiinni lukiostaan, vaikka oppilasmäärä kolkutteleekin alarajoja.
 Esimerkiksi Etelä-Karjalassa itärajalla Rautjärvellä lukion oppilasmäärä oli pari vuotta sitten vielä noin 50. Nyt se on laskenut jo noin 30 oppilaaseen.
 Tästä huolimatta rehtorin niskassa ei tunnu kuntapäättäjien hengitys.
 – Kunnan puolesta meillä ei ole paineita. Lautakunnassa keskiviikkona keskusteltiin tästä asiasta, ja kunnalla on isot intressit pitää tämä lukio täällä niin kauan, kuin se vain on kaikin puolin järkevää, Rautjärven lukion rehtori  Janne Hirvonen  sanoo.
 Rautjärven lukiolla ei rehtori Janne Hirvosen mukaan ole lakkautusuhkaa, vaikka opiskelijoita on vain noin 30. Mikko Savolainen / Yle
 Omat lukiolaiset halutaan säilyttää
 Yhteishaku toisen asteen koulutukseen  on jälleen käynnissä . Rautjärvelläkin pyritään pitämään ainakin oman kunnan lukiolaiset kunnan omassa lukiossa.
 – Pystymme pitämään täällä lukiota, jos jokaisesta ikäluokasta puolet tai jopa vähän alle puolet jää omaan lukioon. Nykyisillä prosenteilla pystymme vielä jatkamaan, rehtori Janne Hirvonen sanoo.
 Etelä-Karjalan Rautjärvellä jokaisella lukioluokalla on nykyään noin 10 oppilasta. Joillain kursseilla oppilaita saattaa olla tätäkin vähemmän.
 – Pienet opetusryhmät ovat pienten lukioiden etu. Kaupungissa ei pystytä tarjoamaan tällaista yksilöllistä opetusta, rehtori Janne Hirvonen vakuuttaa.
 Oppilaista kilpaillaan
 Rautjärven lukio ei ole erityisemmin houkutellut oppilaita muista kunnista.
 Toisin on Rautjärven pohjoisessa naapurikunnassa Parikkalassa, joka on pystynyt houkuttelemaan oppilaita lukioon oppilaita myös kauempaa.
 – Meille tulee opiskelijoita Punkaharjulta ja Kesälahdelta. Olemme käyneet siellä markkinoimassa ja kertomassa lukiomme eduista, kun on pyydetty, Parikkalan lukion rehtori  Sarri Aalto  kertoo.
 Parikkalan lukion rehtori Sarri Aalto Sarri Aalto
 Parikkalan lukiossa on tänä vuonna 51 oppilasta, joista kahdeksan tulee naapurikunnan Savonlinnan maaseudulta.
 Läppäreitä ja ilmaisia oppikirjoja
 Myös rehtori Sarri Aalto korostaa pienen lukion pieniä ryhmäkokoja ja lukion tarjoamaa yksilöllistä opetusta.
 – Perustamme valinnaiskurssin jo, jos meillä on kuusikin opiskelijaa. Onhan se aikamoinen etu, jos opiskelee pienessä ryhmässä, kuin jos opiskelee esimerkiksi 40 opiskelijan ryhmässä.
 Pienet opetusryhmät ovat pienten lukioiden etu  Rautjärven lukion rehtori Janne Hirvonen.
 Pienet ryhmät eivät ole kuitenkaan ainoa etu, jota Parikkalan lukio tarjoaa. Se antaa myös ensimmäisen vuoden oppikirjat ilmaiseksi ja kannettavan tietokoneen oppilaan käyttöön opiskelujen ajaksi.
 Viime perjantaina Parikkalan lukiossa järjestettiin vanhojen tanssit. Etualalla Sanni Kosonen ja Matias Sounio. Heidän jälkeensä Venla Pirinen ja Aapo Paajanen. Kalle Schönberg/Yle
 Koulumatkojen pituus tärkeää
 Maaseudulla myös koulumatkojen pituus on tärkeä lukion valinnassa. Harva nuori on valmis muuttamaan vanhempien luota vieraalle paikkakunnalle asumaan ja opiskelemaan.
 Koulumatkan pituus vaikutti myös Savonlinnan Punkaharjulta Parikkalan lukioon lähteneen  Petrus Tynkkysen  lukiovalintaan.
 – Meiltä oli pikkuisen lyhyempi matka Parikkalaan kuin Savonlinnan lukioon. Se oli tärkein syy lukion valintaan, Petrus Tynkkynen kertoo.
 Etelä-Karjalassa Savitaipaleen lukio tarjoaakin ensi lukuvuonna ilmaiset koulukyydit lukiolaisille.

Ilmaisia oppikirjoja ja koulumatkoja – maaseudun kunnat pitävät kiinni lukioistaan, vaikka oppilaat vähenevät


Summary: Keskustelu kiihtyi käsittelyn edetessä, kun kokoomuksen Juhana Vartiainen esitti näkemyksiään.

Eduskunta on käsitellyt tiistaina kansalaisaloitetta paljon kritiikkiä saaneen aktiivimallin kumoamisesta.
 Keskustelussa oppositio suomi aktiivimallia kovasanaisesti.
 Vasemmistoliiton  Anna Kontula  aloitti ryöpytyksen.
 – Salin kokoonpanosta voi nähdä, että kaikki tietävät, mistä tässä on kysymys. Kaikki tietävät, kuinka nolo laki aktiivimalli on. Kaikki ne uhat, joita siihen asetettiin, ovat toteutuneet, hän aloitti ja silmäili hallituspuolueiden tyhjiä penkkejä.
 Kontula arvioi, etteivät hallituspuoluiden edustajat kehdanneet tulla puolustamaan lakia.
 Missä on hallitus, huudettiin myös muualta salista.
 Hallituspuolueiden edustus olikin keskustelussa vähäinen. Aluksi paikalla olivat vain työministeri  Jari Lindström  (sin.) ja sosiaali- ja terveysministeri  Pirkko Mattila  (sin.).
 Heitä oppositio jopa kiitteli vaivautumisesta paikalle.
 Monissa muissakin opposition puheenvuoroissa paheksuttiin vähäistä hallituspuolueiden läsnäoloa ja arveltiin sen johtuvan kolkuttavasta omastatunnosta.
 Keskustelun ollessa jo meneillään paikalle ilmestyivät hallituspuolueista kokoomuksen  Juhana Vartiainen  ja myöhemmin sinisten  Simon Elo  ja keskustan  Antti Kaikkonen.
 Kansalaisaloitteessa aktiivimallista esitetään sen kumoamista vedoten siihen, että malli on kohtuuton työhakijoille.
 Työttömän tuet leikkaantuvat, jos hän ei täytä aktiviisuuskriteerejä. Aktiivisuudeksi luetaan esimerkiksi työn tekeminen, yritystoiminta tai osallistuminen koulutukseen.
 Aktiivimalli tuli voimaan viime vuoden alussa.
 "Maalaisjärkikin sanoo, että mitä järkeä on leipoa pullaan kivi"
 Kansalaisaloitteen aktiivimallin kumoamisesta allekirjoitti yli 140 000 ihmistä.
 Aloite on kuitenkin käytännössä kuolinkorahdusvaiheessa, sillä asiaa eduskunnassa valmistellut sosiaali- ja terveysvaliokunta  on ehdottanut aloitteen kumoamista .
 Valiokunnan mietinnön mukaan aktiivimalli on jo muuttumassa muun muassa siltä osin, että työttömät voivat osoittaa aktiivisuutta alkuperäistä esitystä useammalla tavalla.
 Tähän vetosi myös ministeri Mattila.
 Opposition näkemys oli selvä.
 – Nöyryyttävä, väheksyvä ja ilkeä ovat olleet ne sanat, joita minulle on kerrottu liittyen aktiivimalliin, moitti perussuomalaisten kansanedustaja  Arja Juvonen .
 SDP:n kansanedustaja  Pia Viitanen  jatkoi.
 – Kun tämä aktiivimalli tuli, kysyin ministereiltä, miksi tällainen malli täytyy tehdä. Muistan, ministeri Lindström, että te vastasitte minulle jotakin tyyliin, että tämä nyt vain on tällainen kivi pullassa, joka on vain nieltävä. Kyllähän nyt maalaisjärkikin sanoo, että mitä järkeä on leipoa pullaan kivi. Kaikki sanovat, että ottakaa nyt kivi pois ja sitten maistuu paremmalta, hän sanoi ja kurottautui katsomaan Lindströmiä.
 Lindström vastasi puheenvuoroihin. Hän myönsi, että malliin sisältyy epäoikeudemukaisuutta ja sitä on yritetty korjata.
 – Se filosofinen kysymys kuuluu: mitä tilalle? Minua hämmentää tämä, että toisaalta sanotaan, että tästä leikkurista on luovuttava. Okei, se on oma asiansa. Mutta sitten sanotaan, että kaadetaan tämä koko malli. Mitä tilalle? Onko se filosofia oikein, että jos ei tee jotain, mitä pitää, siitä rangaistaan, ja jos tekee, siitä palkitaan? Itselleni on aika selvää, että näin tämän pitäisi olla.
 Lindström vetosi moneen otteeseen siihen, että VTT selvittää parhaillaan, mitä vaikutuksia aktiivimallilla on ja sen jälkeen asiasta tiedetään enemmän.
 Hänen mukaansa hallituksen asenne ei ole syyllistävä työttömiä kohtaan.
 Vartiaisen puheenvuorot kiihdyttivät keskustelua
 Keskustelu kiihtyi, kun kokoomuksen  Juhana Vartiainen  aloitti debatoinnin.
 Hänen mukaansa aktiivimalli on osoittanut toimivuuteensa, sillä osa on täyttänyt aktiivisuusehdon ja osa ei.
 – Jos olisi niin, että kaikki työttömät olisivat onnistuneet täyttämään aktiivisuusehdon, niin silloinhan sillä tuskin olisi minkäänlaista työttömyyttä alentavaa vaikutusta ja aktiivisuusehdon täyttäminen olisi samalla tavalla helppoa kuin valon napsauttaminen päälle katkaisimesta, hän vertasi.
 Vartiainen sanoi myös toivovansa, ettei aktiivimallia ryhdytä vesittämään niin, että mikä tahansa helposti saataava koulutus tekee mahdolliseksi aktiivisuusehdon täyttämisen.
 Salista kuului vastalauseita.
 SDP:n  Antti Lindtman  kommentoi Vartiaisen sanoja.
 – Tuo mitä äsken kuulimme edustaja Vartiaiselta, se on kovin tyly linja, Lindtman ihmetteli.
 – Mutta ydin tässä on se, että aktiivimalli ei toimi ja se on epäoikeudenmukainen. Ei ole oikein, että sellaiseltakin työttömältä leikataan, joka tekee kaikkensa, mitä kohtuudella voidaan edellyttää, eikä siitä huolimatta työllisty.
 Vasemmistoliiton  Silvia Modig  sanoi ihmettelevänsä hallituksen ihmiskuvaa.
 – Suurin osa ihmisistä haluaa olla aktiivisia, haluaa pyrkiä itselleen mielekkääseen elämään.
 Työministeri Lindström näytti loukkaantuneen Silvia Modigin puheenvuorosta.
 – Täällä jo epäillään allekirjoittaneen ihmiskuvaa. Voin edustaja Modig vakuuttaa, että minun ihmiskuvani kestää tarkastelun. Minä en ajattele työttömistä, että he ovat jotain ylimääräistä tai että heitä pitäisi potkia.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöön sisältyy neljä oppositiopuolueiden  vastalausetta , joiden mukaan kansalaisaloite pitäisi hyväksyä.
 Eduskunta äänestää aloitteesta lähiviikkoina.
 Hallituspuolueet torppaamassa aktiivimallin kumoamisen – oppositio pitää mallia kohtuuttomana
 Kansalaisaloitteiden tekijöille lisää keinoja taktikoida – aloitteiden jättämisajan pidennyksestä huolimatta niitä voi yhä jäädä käsittelemättä
 Eduskunta keskusteli aktiivimallin kumoamisesta kansalaisaloitteen pohjalta – Yle seurasi hetki hetkeltä

Eduskunta käsitteli kansalaisaloitetta aktiivimallista – Oppositio ihmetteli hallituspuolueiden tyhjiä penkkejä: "Kaikki tietävät, kuinka nolo tämä laki on"


Summary: Thaimaalainen Amnuay Jalonen kasvoi kulttuurissa, jossa vanhempia kunnioitetaan ja heistä pidetään huolta.

Tästä on kyse Suomessa on avoinna satoja lähihoitajan paikkoja, joita ei saada täytettyä. Työntekijäpulaa pyritään paikkaamaan muun muassa rekrytoimalla tekijöitä ulkomailta. Jo nyt erityisesti vanhustenhoidossa työskentelee paljon maahanmuuttajia. THL:n tilastojen mukaan Suomessa työskentelee 74 000 lähihoitajaa. Heistä 4 000 on ulkomaalaistaustaisia.
 Hymy ei hyydy hetkeksikään  Amnuay Jalosen  kasvoilta. Hän sanoo, että vaikka sisällä kiehuisi, on hymyn pysyttävä kasvoilla. Kaikkia on kohdeltava ystävällisesti – aina. Siihen hänet on pienestä pitäen opetettu.
 Hymy tarttuu herkästi. Huittislaisen Palvelukeskus Annalan tiloissa nauretaan paljon. Vaikka Jaloselle hymy on osin opittua, on hänen helppo hymyillä luonnollisesti, kun muutkin ovat ympärillä iloisia.
 Jalosen esimies, osastonhoitaja  Tiina Nurminen  kertoo, että koko työyhteisö on oppinut uuden asenteen ulkomaanvahvistukseltaan.
 – Naisvaltaisella alalla syntyy helposti kyräilyä. Amnuayn ympärillä tällaista ei kuitenkaan ole. Hän on muuttanut koko talon ilmapiiriä.
 "Hoitaja hullumpi kuin asukkaat"
 Kahvipöydän ääreen kerääntyneet ikäihmiset vaihtavat mielellään sanan jos toisenkin iloisen lähihoitajan kanssa. Amnuay Jalonen pitää huolen siitä, että kiireenkin keskellä löytyy hetki aikaa kuunnella.
 – Me olemme täällä heitä varten. Ajattelen asiaa niin, että olemme tulleet heidän kotiinsa. Me olemme heidän työntekijöitään. Heidän toiveitaan pitää kuunnella.
 Hymy poistuu Amnuay Jalosen kasvoilta vain harvoin. Päivi Meritähti / Yle
 Jalonen on ollut Suomessa pian kymmenen vuotta. Hän puhuu suomea, mutta sanavalinnat ovat välillä hassuja ja tottumaton joutuu hetken kuulostelemaan, mitä hän yrittää sanoa. Palvelukeskus Annalan asukkaat ovat näihin erikoisiin sanankäänteisiin jo tottuneet.
 – Asukkaat ovat sanoneet, että pitää varoa, kun hoitaja on heitäkin hullumpi. Me puhumme paljon höpöhöpö-juttuja ja nauramme. Ei täällä tarvitse stressata, Jalonen kertoo.
 Kaikki eivät sovi alalle
 Palvelukeskus Annalan asukkaista iso osa on muistisairaita. Jotkut tarvitsevat apua vain arkisissa asioissa, toiset eivät pärjää lainkaan omillaan.
 Vastaan tulee ihmisiä, jotka eivät kerta kaikkiaan sovi ikäihmisten hoitajiksi.   Tiina Nurminen
 Noin kolmenkymmenen asukkaan tehostetun palveluasumisen yksikössä työskentelee kolmessa vuorossa parikymmentä lähihoitajaa.
 Kodinomaisen tunnelman säilyttäminen palvelukodissa ei ole itsestäänselvyys. Työntekijöiden valinnassa on oltava tarkkana. Virheitäkin on sattunut.
 – Yksittäisiä rekrytointeja olen joutunut katumaan. Aina välillä vastaan tulee ihmisiä, jotka eivät kerta kaikkiaan sovi ikäihmisten hoitajiksi. Heillä ei ole vuorovaikutustaitoja, eivätkä he osaa kohdata ikäihmisiä oikealla tavalla, Tiina Nurminen harmittelee.
 Tiina Nurminen ja Amnuay Jalonen vaihtavat asukkaiden kanssa kuulumisia aina kun ehtivät. Päivi Meritähti / Yle
 Nurminen toivoo, että ihmisten soveltuvuus alalle testattaisiin jo siinä vaiheessa, kun he hakeutuvat opiskelemaan. Kaikille vanhustenhoito ei vain sovi.
 Ongelmalliseksi tilanteen tekee se, että työnantajilla ei ole aina varaa valita.  Lähihoitajan paikkojen täyttäminen on paikoin hyvin vaikeaa.
 – Kun omasta maasta ei saada tekijöitä, en näkisi pahana ollenkaan, että heitä rekrytoitaisiin lisää ulkomailta, Nurminen toteaa.
 Amnuay Jalosen kanssa työskentely on opettanut Nurmiselle ainakin aasialaista mentaliteettia.
 – Ikäihmisten arvostaminen näkyy huikealla tavalla heidän kulttuurissaan.
 Lapset kasvavat huolehtimaan ikäihmisistä
 Eivät ulkomaalaisetkaan automaattisesti ole hyviä työntekijäitä, mutta moni kulttuuri tarjoaa erityisesti lähihoitajan ammattiin paremmat lähtökohdat. Esimerkiksi Thaimaassa ikäihmiset hoidetaan lähtökohtaisesti kotona. Lapset kasvavat huolehtien isovanhemmistaan.
 – Me emme vain pidä heille seuraa vaan opimme pienestä asti, miten ikäihmisiä hoidetaan. Siitä on ollut paljon apua lähihoitajan ammatissa, Amnuay Jalonen kertoo.
 Palvelutalon tyhjät käytävät surettavat Amnuay Jalosta. Hän toivoo, että perheenjäsenet kävisivät tapaamassa iäkkäitä sukulaisiaan mahdollisimman usein. Päivi Meritähti / Yle
 Miehensä perässä Suomeen muuttanut Jalonen kokee huonoa omaatuntoa siitä, että ei ole synnyinmaassaan huolehtimassa sukunsa ikäihmisistä. Häntä harmittaa, että Suomessa vastaavaa kulttuuria ei ole.
 – Suomessa niin moni ikäihminen asuu laitoksissa. Vain harvaa hoidetaan kotona. Se tuntuu surulliselta.
 "Työtä tehtävä sydämellä"
 Omaatuntoaan paikatakseen Amnuay Jalonen päätti kouluttautua lähihoitajaksi.
 Hän on oppinut ymmärtämään, että joillekin vanhuksista elämä laitoksessa on parempaa kuin kotona. Työssäkäyvillä lapsilla on omat kiireensä, eivätkä he ehdi huolehtia vanhemmistaan ympäri vuorokauden.
 Jokaista ihmistä pitää arvostaa. Jokainen ansaitsee rakkautta.  Amnuay Jalonen
 Silloin vastuu heistä siirtyy lähihoitajille. Heidän tehtävänsä on tarjota ikäihmisille hyvä elämä.
 – Tärkein kulttuuristani saatu oppi on mielestäni, että jokaista ihmistä pitää arvostaa. Jokainen ansaitsee rakkautta. Siksi lähihoitajien on tehtävä työtä sydämellä, ei vain rahan takia.
 Lue lisää:
 Lähihoitajista pulaa Lounais-Suomessa – "Voi olla niin, että yhtään hakijaa ei ole"

Ulkomaalaisille työntekijöille lämmin vastaanotto palvelutalossa: ”Ikäihmisten arvostaminen näkyy huikealla tavalla heidän kulttuurissaan”


Summary: Tänä talvena monet kunnat ja kaupungit ovat avanneet latuja, joilla saa myös pyöräillä ja kävellä.

Tästä on kyse Kävelijät ja pyöräilijät mahtuvat yhä useammin samoille ulkoilureiteille hiihtäjien kanssa. Monikäyttöisiä reittejä on jo usealla paikkakunnalla. Kajaanilainen läskipyöräilijä Antti Antikainen pitää kunnossa ulkoilureittiä omaksi ilokseen, mutta myös muiden hyödyksi. Antikainen vetää perässään autonrengasta. Reitistä tulee näin tasainen. Antikaisen mukaan pyöräilijä on ulkoilureitillä kohtelias vieras, joka väistää aina muita ulkoilijoita.
 Aamuhämärässä metsäpolulta pilkistää hieman valoa. Kajaanilainen läskipyöräilijä  Antti Antikainen  kävelee otsavalo päässään Erkin polokua ja vetää perässään autonrengasta.
 Yön aikana satanut lumi tamppautuu renkaan painon alla tasaiseksi ja kovaksi.
 Väylä on hyvässä ajokunnossa illalla, kun Antikainen palaa takaisin polulle läskipyöränsä kanssa.
 – Tämä on yksinkertaisuudessaan loistava tapa kunnostaa polkua. Jos täällä olisi vain kävelijöitä, polku olisi pyöreä, liukas ja pehmeä. Nyt se on renkaan levyinen ja kantaa koko matkalta, Antikainen kertoo.
 Erkin polulla on mittaa 3,5 kilometriä. Myös muut ulkoilijat kuten sauvakävelijät, koiranulkoiluttajat, lumikenkäilijät ja polkujuoksijat käyttävät sitä paljon.
 – Viime talvena minua katsottiin vähän pitkään, lähinnä ehkä säälivästi, kun tulin polulla vastaan rengas perässä. Tänä talvena he ovat nostaneet jo peukkua pystyyn. Kävijöitä on vauvasta vaariin, ja olemme alkaneet tulla tutuiksi, Antikainen kertoo hymyillen.
 Muut ulkoilijat ovat jo tottuneet kummalliseen valjakkoon Kajaanin Erkin polulla.  Tiia Korhonen / Yle
 Hyvää hyvyyttäänkö Antikainen pitää ulkoilureitin myös muille käyttäjille hyvässä kunnossa?
 – Niinhän ihmiset luulevat, mutta kyllä minä tätä itselleni teen. Se on kuitenkin kaikkien etu. Mitä enemmän polulla on käyttöä, sitä paremmassa kunnossa se on, Antikainen sanoo.
 Läskipyörät sopivat yhä useammin myös ladulle
 Antikainen on ollut edistämässä läskipyöräilyä myös  Kajaanin laduilla  (Kainuun Sanomat). Viime vuonna aktiiviset harrastajat saivat Kajaanin kaupungilta luvan ajaa leveärenkaisilla pyörillä Vimpelinvaaran kilpaladuilla.
 Kaupunki ei saanut kokeilusta yhtään negatiivista palautetta.
 – Latukoneen kuljettaja sanoi, että hiljaisimmilla laduilla näkyi useammin pyörän kuin suksen jälkiä, joten toiminta sai jatkua myös tänä talvena, kertoo Kajaanin kaupungin hallipäällikkö  Aleksi Nyström .
 Reiteille, joille pääsee kävellen tai pyörällä, ja missä voi vetää pulkkaa luvan kanssa, on kysyntää.  Anne Rautiainen
 Talviajettavia polkuja on Nyströmin mukaan Kajaanissa paljon. Kaupungin valaisemattomat ladut ovat etenkin iltaisin vähäisellä käytöllä, joten ne sopivat hyvin pyöräilyyn.
 – Harva hiihtäjä lähtee hiihtämään otsavalon kanssa. Latuja on kuitenkin pidettävä yllä koko talven ajan, joten se ei haittaa, jos niillä on myös muita käyttäjiä kuin hiihtäjiä, Nyström sanoo.
 Kaikkialle pyörällä ei ole kuitenkaan asiaa.
 – Valaistuja latuja ei ole avattu pyöräilijöille, koska niillä on enemmän aktiivisia hiihtäjiä. Laduilla pyöräilyä tulisi rajoittaa myös silloin, kun kelit lämpenevät. Jos latupohjat ovat pehmeitä ja pahasti upottavia, latuun voi tulla syviä jälkiä, Nyström kertoo.
 Antti Antikaisen koirat ovat tottuneet siihen, että isännällä on aamulenkillä mukanaan myös autonrengas.  Tiia Korhonen / Yle
 Myös muualla maassa hiihtoladuille mahtuu yhä useammin myös kävelijöitä ja pyöräilijöitä. Etenkin tänä talvena monet kunnat ja kaupungit ovat avanneet latuja useille käyttäjille. Monikäyttöisiä ulkoilureittejä on aina Lapista Etelä-Suomeen saakka.
 – Ihmiset haluavat päästä luontoon. Kaikki eivät kuitenkaan osaa tai halua hiihtää eikä kaikilla ole välineitä. Reiteille, joille pääsee kävellen tai pyörällä, ja missä voi vetää pulkkaa luvan kanssa, on kysyntää, sanoo Suomen Ladun yhteiskuntasuhteiden asiantuntija  Anne Rautiainen .
 Aikaisemmin sama ilmiö näkyi esimerkiksi jääladuilla tai jäälle tehdyillä reiteillä, koska niille on aurattu yleensä väylä myös kävelijöille. Ne ovat etenkin keväthangilla täynnä väkeä.
 – Lisäksi talvipyöräilijöiden määrä on kasvanut, sillä meillä on takana monta huonoa talvea. Ihmiset eivät pääse hiihtämään, joten pyöräily on luonteva tapa jatkaa liikkumista talvella, Rautiainen kertoo.
 Paksupyörä jättää jälkeensä rivin nappulajälkiä
 Laturaivo puhuttaa joka talvi, mutta se ei ole yleinen ilmiö ainakaan pääkaupunkiseudun ulkopuolella. Suomen Ladun Taloustutkimuksella teettämän  tutkimuksen  mukaan neljä prosenttia suomalaisista on kokenut epäasiallista käytöstä tai puhetta hiihtoladulla.
 Kajaanissa Erkin poloku kulkee hiihtoladun vierellä ja muutamassa kohdassa läskipyöräilijöiden on ajettava myös hiihtoladun yli. Pisin siirtymä hiihtolatua pitkin on noin 10 metriä.
 – Joskus joku on saattanut olla nyrkki pystyssä ja sauvakko ojossa, kun siitä on paksupyöräisellä mennyt, mutta pyörä ei tee mitään väylälle. Jos läskipyörä rupeaa uppoamaan, renkaasta tulee niin kova vastus, ettei sillä jaksa ajaa, Antti Antikainen kertoo.
 Antti Antikainen näyttää, miten läskipyörästä jää vain rivi nappulajälkiä ladun pintaan. Tiia Korhonen / Yle
 Viime talvena Antikainen testasi asiaa käytännössä, kun illalla oli satanut 15 senttimetriä puuterilunta ja oli pakkanen. Aamulla hiihtoladulla oli käynyt hiihtäjä, joka oli uponnut tasaisessakin kohdassa 3–4 senttimetriä. Vastarinteeseen noustessa hiihtäjä oli sutinut paikallaan, koska väylä upotti niin paljon.
 – Kun minä ajoin siitä läskipyörällä, pintaan jäi vain nappularivi. Renkaan ja lumen välinen pintapaine on niin pieni, Antikainen kertoo.
 Erkin polulla ideana on, että fillari on aina kohtelias vieras, joka väistää muita kulkijoita. Antikainen perustelee sitä sillä, että pyörä on nopea pysähtymään ja väistämään.
 – Olen meinannut kolme kertaa törmätä naiseen, kun polkujuoksijat ovat uskaltaneet tulla pimeässä vastaan ilman valoja tai mitään heijastavaa päällä. Ongelmaa ei ollut, lunta oli metri ja poistuin väylältä sammakkomiesten tyyliin perä edellä ja se kestää, Antikainen naurahtaa.
 Lue lisää:
 Läskipyöräilijä ei halua häiritä hiihtäjiä – haaveissa merkityt talvipolut joka kuntaan
 Suomi on liikuntatalkoiden maa: kaksi miestä, mönkijä ja liuta potkukelkkoja

Autonrengasta raahava mies herätti aluksi ihmetystä, nyt hän saa kiitosta – läskipyöräilijän kekseliäisyydestä hyötyvät kaikki ulkoilijat