Summary: Hallitustunnustelija Antti Rinne kysyy perjantaina muilta puolueilta haluja hallitukseen ja toiveita tulevasta politiikasta.

Perjantaina sosiaalidemokraattien puheenjohtajasta  Antti Rinteestä  tulee hallitustunnustelija. Takana on niukista niukin vaalivoitto.
 Vaalien voittajat – SDP, vihreät ja vasemmistoliitto – katsovat, että kansa on puhunut ja haluaa muutoksen. Näiden puolueiden kielellä muutos tarkoittaa esimerkiksi eriarvoisuuden vähentämistä, työllistämistoimissa porkkanaa mutta ei keppiä sekä tehokkaampaa ilmastopolitiikkaa.
 Rinne ei halunnut ennen vaaleja kertoa tarkkaa hintalappua puolueen vaalilupauksille. Hän kertoi suuruusluokan, joka on 1 –3 miljardia euroa. Hintalappu tarkentuu, kun puolueet pääsevät käymään hallitusneuvotteluita.
 Sosiaalidemokraatit ovat Ylen tietojen mukaan menossa hallitusneuvotteluihin kasvattamaan budjettikehystä – eli menolisäyslistan kanssa.
 Puolueen keskeinen vaalilupaus oli eriarvoisuuden poistaminen. Se maksaa, kuten puheenjohtaja Antti Rinne sanoi eilen Ylen uutisissa.
 Toinen paketti menolisäyksiä on Ylen tietojen mukaan tulevaisuusinvestointeja. Ne tuottavat ensin menoja, mutta maksavat puolueen mukaan itsensä takaisin pidemmällä aikavälillä.
 Kolmas menolisäyspaketti olisi sosiaaliturvan uudistaminen. Sen toteuttaminen voi kuitenkin viedä pidempään kuin yhden vaalikauden.
 Lisää veroja, velkaa ja työpaikkoja
 Menolisäykset puolue ehdottaa rahoitettavaksi kahdella tavalla: kiristämällä verotusta ja ottamalla lisävelkaa. Verotuksen kiristäminen toteutettaisiin tiivistämällä veropohjaa eli lisäämällä veroja sinne, missä niitä ei vielä ole – esimerkiksi ulkomaisten sijoittajien osinkotuottoihin. Puolue laskee, että verotuloilla katettava niin sanottujen juoksevien menojen kasvu olisi 1,5 miljardia.
 Tulevaisuusinvestointeihin puolue laskisi esimerkiksi oppivelvollisuuden pidentämisen, koulutusinvestoinnit ja mahdollisesti infrastuktuurin kuten liikenneinvestointien rahoittamista. Tämä osuus katettaisiin Ylen tietojen mukaan lisävelanotolla.
 Puolueessa tiedostetaan, että lisävelanotto heikentäisi Suomen talouslukuja. Suomi voisi esimerkiksi jälleen joutua selittämään Euroopan unionille, miksi alijäämä kasvaa. Unioni kuitenkin antaa joustonvaraa tietyissä tapauksissa, ja sosiaalidemokraatit luottavat, että tulevaisuuteen investoiminen on hyväksyttävä syy kasvattaa alijäämää.
 Kokoomus karsastaa menolisäyksiä
 Sosiaalidemokraatit eivät tietenkään voi yksin määritellä hallituksen linjaa, vaikka voittivatkin vaalit. Mahdollisista kumppaneista ainakin kokoomus suhtautuu lisävelanottoon nihkeästi.
 Petteri Orpo Jarno Kuusinen / AOP
 Ylen tietojen mukaan kokoomus on valmis ottamaan joihinkin investointeihin velkaa, jos on selvää, että ne myöhemmin maksavat itsensä takaisin tai tuottavat jopa sijoitettua enemmän. Siitä on kuitenkin eri näkemyksiä, onko esimerkiksi oppivelvollisuuden pidentäminen investointi. Kokoomuksen mielestä sitä on vaikea pitää muuna kuin menolisäyksenä.
 Porkkanaa ilman keppiä
 Mikä mahdollisia hallituspuolueita yhdistää? Ainakin ennen vaaleja se oli 75 prosentin työllisyystavoite. Jotta suomalaiset jatkossakin saavat hyvää terveydenhoitoa, käyvät kunnon koulut ja saavat muutenkin hyviä julkisia palveluita, verotulojen pitää kasvaa. Kaikkien yhteinen keino siihen on, että työllisyysastetta on saatava nykyistä 72,5 prosentista ylemmäs.
 Sosiaalidemokraatit kuitenkin lähestyvät tavoittetta eri reittiä kuin esimerkiksi mahdollinen hallituskumppani kokoomus.
 Rinteen johtamat sosiaalidemokraatit panisivat lisää rahaa vaikkapa koulutukseen, palkkatukeen ja työvoimapalveluihin, minkä he laskevat poikivan lisää työllistyviä.
 Kokoomuksen lähtökohta on, että ensin on päästävä työllisyystavoitteeseen tarvittaessa kovinkin keinoin, minkä jälkeen vasta on varaa parantaa palveluita.
 Työllisyysasteen nostamiseen liittyy myös muita näkökulmaeroja. Esimerkiksi  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus tarkasteli hallituskauden puolivälissä, nouseeko työllisyys tavoitellusti. Ei noussut, joten hallitus päätti lisätoimista. Suotuisan suhdanteen, kilpailukykysopimuksen ja hallituksen toimien avulla työllisyys nousi 72 prosenttiin.
 Nyt vaalit voittanut demaripuolue haluaa työllisyyspolitiikkaa, jossa ei mitata pikavoittoja tai lyhyen aikavälin tavoitteita. Työllistämisen kasvua ja esimerkiksi velkaantumisen kääntämistä kannattaa sosiaalidemokraattien mielestä tarkkailla pidemmällä, usean vuoden aikavälillä.
 Kysymyksiä kumppaneille perjantaina
 Epäileväisestä asenteestaan huolimatta kokoomus osallistuisi mielellään hallitusneuvotteluihin. Hinnalla millä hyvänsä se ei kuitenkaan mene hallitukseen, puolueesta vakuutetaan. Kokoomuslähteistä arvioidaan Ylelle, että jos kokoomus suostuisi "ei kovin hyvän" vaalituloksen jälkeen löperöön hallitusohjelmaan, se ei palvelisi puolueen etua.
 Sosiaalidemokraatit muistuttavat mielellään, että kokoomus ei ole heille ainoa vaihtoehto. Keskusta pitää myös hallitusovea raollaan. Joskin vain viitisen senttiä, kuten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  (kesk.) vertaa.
 Perjantaina hallitustunnustelijaksi nimettävä Rinne lähettää kysymykset muille puolueille. Ne julkaistaan perjantaina.
 Ylen tietojen mukaan puolueita pyydetään kuvailemaan useita ilmiöitä: eriarvoisuuden torjumista, työllisyyden nostamisen keinoja ja elinvoiman parantamista esimerkiksi teollisuuspolitiikalla, Suomen aseman vahvistamista Euroopassa ja globaalisti, hiilineutraaliuden saavuttamista ilmastopolitiikassa, koulutuksen parantamista sekä sosiaali- ja terveyspalveluuudistuksen sekä sosiaaliturvan uudistamista.
 Puolueilta kysytään myös, onko jokin asia, mistä ne eivät tingi. Ja tulisivatko ne mukaan sosiaalidemokraattien johtamaan hallitukseen.

Analyysi: SDP ei pelkää lisävelkaa – taloudesta tulee hallitusneuvotteluiden kipukohta


Summary: Huippusuositun Kinky Bootsin kapellimestari aikoo nostaa suomalaiset musikaalit menestykseen

Säveltäjä ja kapellimestari  Eeva Kontu  tunnetaan monista viime vuosien musikaalihiteistä. Hän sävelsi Tampereen Työväen Teatterille  Tytöt 1918  -musikaalin ja on johtanut Helsingin kaupunginteatterille sekä  Myrskyluodon Maijan  että  Kinky Bootsin .
 Kontun suuri missio onkin nostaa suomalaisten musikaalien tunnettuutta ja arvostusta. Sitä hän on tehnyt muun muassa musiikkiteatteri Kapsäkissä vetämillään klubeilla, joilla hän on soittanut suomalaisia musikaalisävelmiä
 – Suomalainen musiikkiteatteri voi hyvin, ongelma on lähinnä terminologiassa. Edelleen ajatellaan, että musikaali on jotenkin huono sana ja moni sanoo tekevänsä mielummin musiikkiteatteria.
 Kontua harmittaa myös ikuinen oletus siitä, että musikaali olisi jotenkin hepposta ja kevyttä.
 – Se ei pidä yhtään paikkansa! Broadway on täynnä musikaaleja, joiden aiheet on todella tässä päivässä kiinni. Ja todella haastavista ja vaikeista asioista.
 Enhän mä osaa säveltää!
 Parhaillaan Kontulla on työn alla on peräti kolme uutta musikaalisävellystä. Vielä kymmenen vuotta sitten hän ei olisi voinut kuvitellakaan, että johtaa isoja orkestereita ja säveltää julkisesti.
 Säveltämiseen hänet patisti ja rohkaisi kolme vuotta sitten tamperelainen teatteriohjaaja  Sirkku Peltola . Peltola oli ohjaamassa miehensä  Heikki Salon  kirjoittamaa musiikkinäytelmää  Lauri Viidasta  ja pyysi Kontua säveltämään musiikit.
 Kontu vastasi tapansa mukaan kyllä, vaikka oli kauhuissaan. Aiempaa kokemusta säveltämisestä oli silloin vain ammattikorkeakoulun harjoitustöistä.
 – Kun Sirkku saunotti ja syötti minut sitten kotonaan Pispalassa kysyin häneltä, että miksi sä pyysit minut tähän? Enhän mä osaa yhtään säveltää!
 Peltola vastasi, että totta kai osaat. Jos osaat sovittaa ja soittaa niin osaat säveltääkin.
 Asia oli sillä selvä.
 Tampere aina sydämessä
 Juuri yhteistyö Peltolan ja Salon kanssa on yksi syy, miksi Tampere on Eeva Kontulle niin tärkeä paikka. Vaikka hän on jo useamman vuoden asunut Helsingissä, Tampereella hän aloitti uransa ja oivalsi intohimonsa musiikkiteatteriin.
 – Ajattelen Tamperetta aina lämmöllä ja mietin viikoittain, mitä Tampereella tekisin ja mihin menisin syömään.
 Eikä hän ihan kokonaan ole Tamperetta jättänyt: Kontu vie työryhmänsä kanssa  Kinky Boots  -musikaalin Tampereen Työväen Teatteriin syksyllä 2020. Pääroolien näyttelijät ja musiikin sovitus pysyvät samoina.
 Silloin sen voivat nähdä nekin, jotka eivät Helsingin loppuunmyytyihin näytöksiin ehtineet.
 Katso Eeva Kontun koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Eeva Kontu ei koskaan uskonut johtavansa isoa orkesteria ja säveltävänsä julkisesti – nyt hän on Suomen johtava musikaalisäveltäjä ja kapellimestari


Summary: Suomen vahvuutena hän pitää korkean tason teknologista osaamista.

Turkkilais-amerikkalainen professori Daron Acemoglu on viimeisten kymmenen vuoden ajalta maailman siteeratuin taloustieteilijä. Moni veikkaa häntä myös taloustieteen nobelistiksi.
 Hän pitää Suomen talouspolitiikan suuntaa oikean suuntaisena. Täällähän poliittiset puolueet ovat yhtä mieltä siitä, että työllisyysastetta on vielä nostettava nykyisestä – on puhuttu 75 prosentista.
 – Tähtäin on oikea, sillä historiallisesti työllisyysasteen nostaminen on ollut keskeistä vaurauden luomisessa. Se on haaste, joka on edessä jokaisella maalla, Acemoglu sanoo.
 Toimiva talous tarvitsee sekä työntekijän suojaa että joustoja
 Acemoglun mukaan työllisyys nousee, kun teknologiaa hyödynnetään paremmin. Teknologiaa ei saa kuitenkaan käyttää vain työntekijän korvaamiseen roboteilla. Sitä pitää käyttää heidän tuottavuutensa lisäämiseen, Acemoglu painottaa.
 - Tämä voidaan tehdä niin, että luodaan lisää joustavuutta työmarkkinoille, mutta suojellaan työntekijöitä, menemättä tässäkään liiallisuuksiin.
 Kumpaakin tarvitaan sekä työntekijän joustoja että työntekijän suojelua. Jos käytetään vain toista keinoa, tulos on huono.
 Acemoglu käyttää kotimaataan Yhdysvaltoja esimerkkinä, missä työsuhdeturva on alhainen. Työpaikkoja on saatu synnytettyä, mutta yhä alenevilla palkoilla. Joissakin Euroopan maissa taas on liikaa säännöstelyä ja työelämän jäykkyyksiä, jotka tukehduttavat talouden toimeliaisuutta.
 Ammattiyhdistysliike tasapainottaa valtaa
 Pohjoismaisen ammattiyhdistysliikkeen rooli on professorin mielestä tärkeä, eikä hän näe sitä joustavien työmarkkinoiden pullonkaulana. Ammattiliitoilla on hänen mukaansa tärkeä tehtävä sekä sosiaalisesti että joidenkin raja-aitojen ylläpitäjinä.
 Enemmänkin on kyse siitä, kumman näkökulma, työnantajan vai työtekijän, painottuu eri yhteyksissä.
 Niissä maissa, joissa ammattiyhdistysliike on heikko, eikä työtekijöillä ole suojaa päädytään vallanjaon epätasapainoon työnantajan ja työntekijän välillä. Lisäksi näissä maissa syntyy liian paljon matalapalkkatyötä, kuten Yhdysvalloissa.
 On silti muistettava, että ammattiliitot voivat olla myös huomattava este teknologian käyttöön ottamiselle ja työn tehokkaalle uudelleen organisoinnille. Ne voivat myös tehdä työntekijöiden palkkaamisen tai erottamisen hyvin kalliiksi työnantajille.
 – Tämä luo työmarkkinoilla konfliktialttiutta ja vastakkainasettelua. Tästä voi tulla eräänlainen ansa työmarkkinoilla. Sitä on tärkeä välttää.
 "On suorastaan siunaus, että Suomi on pieni ja avoin talous"     Daron Acemoglu
 Teknologia, teknologia ja teknologia!
 Taloustieteen professori yltyy kehumaan suomalaista elinkeinoelämää ja taloutta. Suomalaisten yritysten vahvuus on teknologiassa.
 – On suorastaan siunaus, että Suomi on pieni ja avoin talous. Sen takia yritykset eivät voi kukoistaa, jos ne eivät ole kilpailukykyisiä maailmanlaajuisesti.
 Vastuu korkean osaamisen työvoimasta kuuluu yhteisesti yrityksille ja valtiolle. Koulutusvaatimus koskee yritysten kaikkia tasoja; tehtaan lattialta korkeimpaan yritysjohtoon. Avainasemassa ovat vientiyritykset ja niiden kilpailukyky.
 – Koulutusjärjestelmän on kehityttävä kaikissa maissa niin, että perustyöntekijöiden osaamisen tasoa nostetaan, samalla kun pidetään huoli korkeimman johdon osaamisen kehittämisestä, Acemoglu korostaa.
 Tämä on täysin ratkaisevaa, jos yritykset haluavat olla maailmassa kärkipaikoilla.
 Pelastaako teknologia, kun väestö ikääntyy?
 Syntyvyys on Suomessa historiallisen alhainen. Väestö ikääntyy ja huoltosuhde heikkenee. Tämän vaikean yhtälön ratkaisemiseksi Acemoglu nostaa esiin pari seikkaa.
 – Ikääntyminen koskettaa koko maailmaa, ei pelkästään Suomea, vaikka täällä se tuntuukin enemmän.
 Myös kehittyvissä maissa väestön ikääntyminen kiihtyy, eikä kehitystä todennäköisesti saada käännettyä vastakkaiseen suuntaan. Silti tulevaisuudessa ei häämötä tuomiopäivä.
 – Vanhenevan väestön maiden talouskasvu ei ole hidasta. Syy siihen on, että nämä maat ovat löytäneet keinoja, miten sopeutua vanhenevaan ja niukkenevaan työvoimaan. Kuten esimerkiksi Japanissa, Saksassa ja Etelä-Koreassa, jotka ikääntyvät maailman nopeimmin.
 - Suomihan on myös johtavia maita automaatiossa ja robottiteknologiassa, Acemoglu huomauttaa.
 Nämä maat ovat myös kehittäneet eniten teollisuustuotantoaan automaatiolla ja robotisaatiolla. Näiden maiden tuottavuus ja talouskasvu ovat myös kehittyneet suotuisasti. Lisäksi, vaikka robotit vievät työpaikkoja joiltakin aloilta, ne myös tuovat uusia työpaikkoja toisaalle.
 "Ajattelun keinoälystä on muututtava"  Daron Acemoglu
 Robotisaatio ei silti ole ollut yhtä voittokulkua. Acemoglu huomauttaa, ettei Yhdysvallat tai Eurooppa ole onnistuneet luomaan uusia työpaikkoja viimeisten 15–20 vuoden aikana robottien hävittämien tilalle. Tässä mielessä teknologian tuomia mahdollisuuksia ei ole onnistuttu hyödyntämään.
 Myös keinoälyltä pitää odottaa, että se luo merkityksellistä työtä tulevaisuudessa, eikä pelkästään korvaa ihmistyövoimaa.
 – Se on tapa parantaa yhteiskuntaa monella eri tavalla. Tässä mielessä ajattelun keinoälystä on muututtava.
 On olemassa riski, että tulevaisuudessa nähdään joukoittain ihmisiä, joilla ei ole työpaikkaa ja jotka ovat suuri tarpeeton massa työelämän kannalta, Acemoglu varoittaa.
 Säästöjä vai menoleikkauksia?
 Taloustieteen professori Daron Acemoglu Istanbulissa syntynyt Acemoglu (51) on tämän hetken siteeratuimpia taloustieteilijöitä. Hän opettaa maailmankuulussa Massachusetts Institute of Technologyssa, Yhdysvalloissa. Samassa opinahjossa työskentelee suomalainen nobelisti Bengt Holmstöm. Acemoglu väitteli tohtoriksi London School of Econimicsissa. Hän on tutkinut teknologiaa, talouskasvua ja työn tulevaisuutta. Hän on kirjoittanut yhdessä politiikan tutkijan James A. Robinsonin kanssa tunnetun teoksen, Why Nations Fail. Oli Helsingissä luennoimassa Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen ja Yrjö Jahnssonin säätiön vieraana.
 Suomessa on vaalien aikaan ja jälkeen käyty keskustelua siitä, miten pitää huoli valtiontalouden tasapainosta. Siitä ettei valtio velkaannu lisää huoltosuhteen heiketessä tulevina vuosina.
 Eri tahot ovat väläytelleet hurjia miljardiluokan leikkauksia menoihin. Kasvavia menoja voidaan tietysti myös rahoittaa kiristämällä verotusta.
 Mikä tässä tilanteessa voisi olla viisasta talouspolitiikkaa?
 Acemoglu huomauttaa, ettei hän ole erikostunut talouden yksityiskohtiin Suomessa. Yleisellä tasolla hän sanoo, että valtiontalouden säästöt voivat tulla kalliiksi, kun tehdään kovia leikkauksia valtion menoihin -ja ohjelmiin. Tästä on olemassa tutkittua tietoa.
 – Toisaalta tehottoman varojen käytön leikkaaminen on yleensä hyvästä, koska silloin talous toimii paremmin.
 Acemoglun mukaan Pohjoismaista hyvinvointimallia voi puolustaa, kun sitä toteutetaan "järkevällä tavalla". Se tarkoittaa kouluttamista, heikommin toimeentulevien ihmisten tukemista ja naisten saamista työmarkkinoille.
 Palvelujen parantaminen kansalaisille ja sosiaalisesta turvaverkosta huolehtiminen on oleellista, mutta valtion verotuloja voidaan lisätä saamalla entistä useampi töihin.
 Yleistä perustuloa kaikille Acemoglu pitää huonona ideana. Se tulee yksinkertaisesti liian kalliiksi yhteiskunnalle. Se ei myöskään kannusta työntekoon.
 Demokratian ja talouden uhkia ovat mm. Kiina, Venäjä ja Trump
 Maailmantaloutta uhkaa Acemoglun mukaan kaksi asiaa: teknologian ja luovuuden väärinkäyttö sekä demokraattisten järjestelmien hajoaminen.
 Teknologian väärinkäyttöä on se, että valtio käyttää koneita tai keinoälyä ihmisten vahtimiseen. Tästä on tunnettuna esimerkkinä Kiina. Luovuuden väärinkäyttöä taas ovat koneet, jotka yrittävät tehdä ihmisistä tarpeettomia.
 "Suurin uhka on, ettemme pysty vastaamaan näihin haasteisiin"   Daron Acemoglu
 Toinen uhka on, että valtiolliset demokraattiset instituutiot hajovat. Ne on luotu erityisesti toisen maailmansodan jälkeen puolustamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia sekä luomaan taloudellista kasvua.
 Ne ovat uhattuina laajan tyytymättömyyden takia, joka on seurausta viime vuosikymmenien epätasa-arvoisesta kehityksestä eri puolilla maailmaa.
 – Demokratiaa ja siten maailmantaloutta uhkaavat paitsi Euroopassa esiintyvä oikeistopopulismi, myös Kiina ja Venäjä toimillaan sekä Yhdysvaltain presidentti Donald Trump, Acemoglu lataa.
 Oman maan presidentti tekee professorin mielestä kaikkensa vetääkseen maton alta nykyjärjestelmältä.
 – Suurin uhka on se, että emme pystyisi vastaamaan näihin haasteisiin, Acemoglu summaa.

Talousnobelistiksikin veikattu MIT:n professori Daron Acemoglu: "Taloutta uhkaavat oikeistopopulismi, Kiina, Venäjä ja presidentti Trump"


Summary: Maasto- tai ruohikkopalovaara on voimassa isossa osassa Suomea loppuviikon.

Risujen polton ja kulottamisen aiheuttamat maastopalot työllistävät nyt pelastuslaitoksia, sillä kuivuus jatkuu. Ilmatieteen laitos on antanut maasto- tai ruohikkopalovaaran suureen osaan maata loppuviikoksi.
 Tänään torstaina pelastuslaitokset ovat saaneet kymmeniä hälytyksiä maastopaloista eri puolilla Suomea.
 Esimerkiksi Lieksassa Pielisellä sijaitsevassa Kelvänsaaressa kulottamisen epäillään karanneen käsistä ja sytyttäneen rakennuksen. Kulotuksessa hakkuujätteet ja osa humuskerroksesta poltetaan, sillä se tekee kasvupaikasta ravinteikkaamman ( Metsänomistajat ).
 Maastopalot ovat olleet riesana myös ainakin Päijät-Hämeessä ( Etelä-Suomen Sanomat ) ja Sievissä Pohjois-Pohjanmaalla ( Keskipohjanmaa ).
 Pääsiäisen aikaan Suomessa oli yli 100 maastopaloa, kertovat pelastusalan tilastot.
 Maasto syttyy usein nuotiosta tai tupakasta
 Pohjois-Karjalan pelastuslaitos kehottaa erityiseen huolellisuuteen avotulen käsittelyssä ja pidättäytymään kokonaan risujen polttamisesta ja kulottamisesta, mikäli olosuhteet eivät kuivuuden tai tuulen vuoksi ole turvalliset.
 Esimerkiksi Pohjois-Karjalassa risujen polttaminen on yksi yleisimmistä maastopalojen syttymissyistä. Pelastuslaitoksen mukaan viimeisen kymmenen vuoden aikana 16 prosenttia maastopaloista on lähtenyt risujen polttamisesta.
 – Seuraavaksi yleisimmin maastopaloja sytyttävät salamointi, nuotio ja tupakointi, sanoo pelastusjohtaja  Markus Viitaniemi  tiedotteessa.
 Ruohikkopalovaara on vain keväällä Ilmatieteen laitos antaa metsäpalovaroituksen, kun metsässä on kuivaa. Ruohikkopalovaara on keväällä, kun sulavan lumen paljastuva edellisen vuoden kuiva ruoho voi syttyä palamaan, vaikka puusto ei vielä helposti sytykään. Kasvukauden päästyä vauhtiin ruohikkopalovaarasta ei enää tiedoteta. Metsä- ja ruohikkopalovaroitusten aikaan avotulta ei saa sytyttää. Lähde:  Ilmatieteen laitos
 Ilmatieteen laitos  muistuttaa, että metsänhoidollisesta kulotuksesta on aina ilmoitettava etukäteen pelastuslaitokselle.
 Risujen poltosta ei sen sijaan tarvitse etukäteen ilmoittaa viranomaisille, mutta osa kunnista on voinut kieltää sen kokonaan. Tarkista siis oman kuntasi määräykset. Poltosta ei saa aiheutua haittaa naapureille.
 Maasto- tai ruohikkopalovaara on voimassa loppuviikon ajan Etelä-, Keski- ja Länsi-Suomessa aina Kemin korkeudelle asti. Voimassaolevat varoitukset voi tarkistaa  Ilmatieteen laitoksen nettisivuilta .
 Sää viilenee mutta kuivuus jatkuu
 Torstai oli tähän mennessä kevään lämpimin päivä. Korkeimmalle elohopea kipusi Vaasassa, jossa nautittiin 22,5 asteesta. Maan etelä- ja länsiosassa lämpöä oli kauttaaltaan 20-22 astetta.
 Perjantaina Uudellamaalla ja Kymenlaaksossa pilvilaatta peittää auringon ja alueella on pienten kuurosateiden mahdollisuus. Muualle maahan ei ole luvassa sateita. Maan etelä- ja länsiosissa on voimassa metsä- ja ruohikkopalovaroitukset.
 Viikonloppuna sää viilenee koko maassa. Lämpötila laskee etelässä 15-20 asteeseen, muualla Suomessa on vielä viileämpää.
 Lue lisää:
 Karjalainen: Tuli karkasi kulotuksessa Pielisen Kelvänsaaressa – palomiehet paikalle ilmatyynyaluksella

Varovasti risujen polton kanssa! Pelastuslaitos kehottaa erityiseen huolellisuuteen avotulen kanssa, pääsiäisenä roihahti yli 100 paloa


Summary: Ainakin osa Suomesta lähtevistä ja Suomeen palaavista vuoroista lennetään huomenna aamulla.

Lentoyhtiö SAS:n lentäjien lakko on näillä näkymin alkamassa yhdeltä yöllä Suomen aikaa.
 Lentäjiä edustava liitto ilmoitti myöhään illalla kieltäytyvänsä annetusta sovintoehdotuksesta.
 SAS ilmoitti jo aiemmin illalla peruvansa useita lentoja varautuessaan lakkoon Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa.
 Yhtiö kertoi asiasta Facebookissa ja Twitterissä.
 Lentoyhtiön verkkosivujen mukaan ainakin osa Suomesta lähtevistä ja Suomeen palaavista vuoroista lennetään huomenna aamulla.
 Yhtiö kehottaa katsomaan lisätietoja  verkkosivuiltaan.
 SAS kertoo, että lakko tulee vaikuttamaan noin 170 000 matkustajan suunnitelmiin viikonlopun aikana.  SVT:n  mukaan. lakossa on mukana kaikkiaan 1 500 lentäjää.
 SAS:lta kerrotaan, että he yrittävät mahdollisuuksien mukaan uudelleenreitittää matkustajiaan muiden lentoyhtiöiden lennoille.

SAS:n lentäjien lakko alkamassa yhdeltä yöllä – yhtiö peruu yli 200  lentoa


Summary: Harvinaisen laajan sähkövian aiheutti oikosulku laivan sähkötaulussa.

Sähköviasta kärsinyt Baltic Princess -alus pääsi torstaina lähtemään Turusta kohti Tukholmaa Ahvenanmaan kautta. Harvinaisen laajan vian edellispäivänä aiheutti oikosulku laivan sähkötaulussa, Tallink Siljan viestinnästä kerrottiin.
 - Päätaulun kytkimessä oli oikosulku, joka puolestaan rikkoi kuusi muuta kytkintä. Ne on nyt vaihdettu ja kaikki toimii ihan normaaliin tapaan, viestintäjohtaja  Marika Nöjd  sanoi torstaina hieman ennen laivan liikkeellelähtöä.
 Keskiviikkona Tukholmasta lähtenyt laiva joutui sähkövian vuoksi jättämään pysähdyksen Maarianhaminassa väliin ja ajoi hidastetulla vauhdilla Turkuun. Sähkövika vaikutti muun muassa niin, että käymälöitä oli poissa käytöstä eikä laivalla pystytty tarjoilemaan aluksi lämmintä ruokaa. Myös aluksen paluu Tukholmaan peruuntui keskiviikkona.
 Alus lähti Turusta kohti Tukholmaa torstaina ennen iltayhdeksää.
 Lue lisää:
 Baltic Princess -aluksessa sähkövika merellä – saapuu Turkuun pari tuntia myöhässä, illan lähtö Tukholmaan peruttu

Sähköviasta kärsinyt Baltic Princess pääsi jälleen matkaan kohti Tukholmaa


Summary: Vaikka Jemeniä riivaa sota, se on silti yhä tärkeä siirtolaisten kauttakulkumaa.

Satoja afrikkalaisia siirtolaisia on jäänyt jumiin hylätylle jalkapallostadionille Jemenin Adenissa.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan heitä on kielletty jatkamasta matkaa, mutta he eivät pysty myöskään palaamaan kotiin.
 Suurin osa siirtolaisista on Etiopiasta.
 Olot stadionilla ovat kovat, sanoo Kansainvälinen siirtolaisjärjestö IOM.
 – Paikka ei sovi kenenkään majapaikaksi. Ei edes yhden ihmisen, saati satojen, kommentoi IOM:n Jemenistä vastaava tiedottaja  Olivia Headon  AFP:lle.
 Stadionilla on 1 789 ihmistä. Suurin osa heistä on aikuisia miehiä, mutta mukana on myös vajaat 400 poikaa ja liki 30 alaikäistä tyttöä. Nuorimman stadionin asukin uskotaan olevan 11-vuotias.
 Vaarallinen matka kohti Saudi-Arabiaa
 Jemen on kaaoksessa hallituksen liittouman ja huthi-kapinallisten neljä vuotta kestäneiden taisteluiden vuoksi. Hutheja tukee Iran, hallituksen liittoumaa Saudi-Arabia. Taistelut ovat ajaneet maan sisällä  3,6 miljoonaa ihmistä pois kodeistaan .
 Taisteluista huolimatta Jemen on pysynyt siirtolaisten kulkureittinä. Yleensä kohteena on Saudi-Arabia. Siirtolaiset hankkiutuvat usein Djiboutiin, josta he tekevät vaarallisen merimatkan Adeninlahden yli Jemeniin.
 Viime vuonna Jemeniin saapui yli 93 000 siirtolaista,  laskee IOM . Heistä suurin osa on etiopialaisia, mutta mukana on myös paljon somalialaisia.
 AFP:n poliisilähteiden mukaan Adenin viranomaiset pyrkivät palauttamaan siirtolaiset. Aiemmin heitä laitettiin pystyyn kyhätyille leireille eri puolille kaupunkia, nyt jalkapallostadionille. Siellä siirtolaiset istuvat auringonpaahteessa ja yrittävät vedota virkailijoihin.
 Yksi jalkapallostadionille jumiin jääneistä etiopialaisista on  Mohammed Nour . Hän kertoi AFP:lle pyrkivänsä töihin Saudi-Arabiaan.
 – Täällä ei ole ruokaa tai vettä, täällä ei ole vessoja tai suihkuja. Olemme nälkäisiä, he tappavat meidät nälkään. Sanoin heille, että kuolemakin olisi parempi, Nour sanoi AFP:lle.
 Apujärjestöt pelkäävät, että tilanne pahenee, sillä stadionille odotetaan vielä lisää ihmisiä.
 – Heillä ei ole pääsyä vessaan, vaan tarpeet pitää tehdä ulos. Se on vakava terveysriski. Suojaa ei ole, eikä peittoja, IOM:n Headon kuvaili AFP:lle.
 Hänen mukaansa siirtolaisille on alettu tuoda vettä ja jakaa ruokaa, mutta ruokavarastot ovat rajalliset.
 IOM tekee yhteistyötä muiden YK:n järjestöjen kanssa auttaakseen siirtolaisia palaamaan, jos he vapaaehtoisesti niin haluavat. Aiemmin satoja siirtolaisia on autettu vapaaehtoisessa paluussa.
 Lue myös:
 YK: Jemenissä jopa yli 100 000 koleratapausta alkuvuonna – alkava sadekausi vaikeuttaa tilannetta entisestään
 Jemenin kriisiin on sotkeutunut kymmenkunta valtiota – miksi rutiköyhän maan aavikoista taistellaan verisesti?

Satoja etiopialaisia siirtolaisia pidetään jalkapallostadionilla Jemenissä vailla ruokaa ja suojaa auringolta – "Kuolemakin olisi parempi"


Summary: Taipale kuoli perjantaina pitkäaikaiseen sairauteen.

Edesmenneen laulajan  Reijo Taipaleen  pitkää ja menestyksekästä uraa kunnioitetaan Ylellä  Onnen maa  -elokuvalla, joka tulee pysyvästi nähtäville  Yle Areenaan . Elokuva esitetään ensi maanantaina myös TV1:ssä kello 19.
 Palkintoja keränneen elokuvan ohjaaja  Markku Pölönen  muisteli lauantaina Ylelle ikonisen laulajan merkitystä suomalaiselle kulttuurille.
 – Reijo Taipale oli minulle kaikkein suurin tangokuningas, jonka mukana lohkesi pois iso osa suomalaisuutta. Taipaleen musiikki on tärkein ainesosa Onnen maan ajankuvassa. Ilman sitä ei olisi olemassa koko elokuvaa, Pölönen kuvailee.
 – Reiska ei tehnyt ikinä itsestään numeroa, vaan antoi laulujen puhua puolestaan. Tango on kuin suomalaisten bluesia. Tämä elokuva olkoon jäähyväistervehdykseni Reijo Taipaleelle.
 Taipale kuoli perjantaina Helsingissä sairastettuaan muistisairautta usean vuoden ajan. Taipale oli kuollessaan 79-vuotias.
 Lue lisää
 Iskelmälaulaja Reijo Taipale on kuollut
 Tangolaulaja Markus Allan herkistyi ystävänsä Reijo Taipaleen kuolemasta – muistelee hetkeä, jolloin puhui laulajan kanssa viimeisen kerran
 Reijo Taipale oli tanssilavojen työmyyrä – Musiikkitoimittaja Tarja Närhi: "Hän ei halunnut olla tangotähti"
 Tosi tarina: Reijo Taipaleen tie

Yle kunnioittaa edesmennyttä iskelmälegenda Reijo Taipaletta – Onnen maa -elokuva katsovissa pysyvästi Areenassa


Summary: Mikko Turunen siirtää kyyt pois kotipihoilta uuteen ympäristöön elävinä.

Mikko Turusen  toisessa kädessä on alle puoli metriä pitkä keppi, jonka päässä on alumiinikoukku. Se on hänen tärkein työkalunsa, kun pihalla lymyilevästä kyystä pitää päästä eroon.
 – Koukkaan käärmeen kiinni ja ohjaan sen kepillä haaviin. Olen ottanut niitä paljain käsinkin, mutta sitä ei kannata kokeilla, Turunen sanoo.
 Haavin virkaa toimittaa kankainen kauppakassi, joka on ommeltu alumiinikehikkoon kiinni.
 – Käärme ei pistä siitä läpi. Kun sille laittaa hupun päälle, se rauhoittuu. Välillä se vähän ärisee, mutta ei ole aggressiivinen.
 Jos ihminen haluaa kyystä eroon, käärme kohtaa yleensä loppunsa. Turusen missiona on siirtää kyyt pois kotipihoilta ja uuteen ympäristöön elävinä.
 – Eläimiä ei pitäisi ottaa hengiltä turhanpäiten. Kyy on yksi Suomen väärinymmärretyimmistä eläimistä.
 Juha Korhonen/Yle
 Viehtymys kyihin alkoi 2000-luvun alkuvuosina, kun Turunen ryhtyi valokuvaamaan niitä. Sitten hän huomasi, että kyitä oli väärissä paikoissa.
 – Näin urheilukentillä lapsia pelaamassa jalkapalloa. Ajattelin, että kyyt piti saada sieltä pois. Tein sitä työtä vuosia.
 Järjestelmällisemmät kyynsiirrot Turunen aloitti vuonna 2015. Se oli eräänlainen vastaisku kyyvihalle.
 – Aloin kyllästyä siihen, kun joka paikassa kirjoiteltiin että kyiltä pitäisi saada päät pois. Laitoin Facebookiin kuvan kyystä ja kirjoitin, että aloitan kyypartiotoiminnan.
 Joka kesä kymmeniä pelastuksia
 Ihmiset jakoivat kuvaa siinä määrin, että Turusen puhelin alkoi soida. Aluksi hän pelasti käärmeitä omaksi ilokseen, mutta sitten sana alkoi levitä. Häneltä kysyttiin, voisiko hän tulla siirtämään kyyn pois.
 – Jos puhelu tulee lähettyviltä, olen lähtenyt siirtämään. Kyynpelastusoperaatioita on kesän aikana 20–40. Annan myös konsultaatiota puhelimessa, jos avun tarve on kauempana.
 Tähän saakka Turunen on hoitanut pelastusoperaationsa Nastolasta käsin. Nyt hän on muuttamassa Kotkaan.
 Palautettakin tulee.
 – Ihmiset tykkäävät, että pelastan kyitä. Sitten tulee ikävämpiä viestejä, tyyliin kyyltä pää poikki ja kaveri hoitoon.
 Juha Korhonen/Yle
 Kyyt eivät inhota tai pelota Turusta. Hän muistuttaa, että kyy estää borrelioosin leviämistä syömällä jyrsijöitä, joissa tautia levittävät punkit viihtyvät.
 – Moni pelkää kyytä, vaikka ei ole koskaan edes nähnyt. Minusta kyy on kaunis eläin. Kun se on niin väärinymmärretty, tekee mieli puhua sen puolesta ja puolustaa sitä.
 On Turustakin tosin kyy purrut. Muutama vuosi sitten Helsingin Sanomat oli tekemässä hänestä juttua. Turunen yritti varoa, ettei valokuvaaja joudu liian lähelle käärmettä.
 – Olin huolimaton, kun tartuin käärmeen hännästä kiinni. Se puri minua sormeen.
 Kun Turunen lähti päivystykseen, hän laittoi käärmeen astiaan ja otti sen mukaansa. Hän laittoi kyyn päälle peiton, ettei sille tulisi autossa kuuma.
 Kyy ei ole rauhoitettu
 Turunen arvelee, että käärmeviha kumpuaa kyyn myrkystä. Kyytä pidetään ehkä myrkyllisempänä kuin se onkaan.
 – Ei ole tarpeeksi informaatiota siitä, mitä eroa on kalkkarokäärmeen ja kyyn myrkyllä. Terveelle ihmiselle kyyn purema ei aiheuta muuta kuin käyntiä päivystyksessä.
 Hänen mielestään on normaalia pelästyä kyytä, jos sen päälle meinaa astua.
 – Se ei silti oikeuta kyyn ottamiseen hengiltä. Kyy ei edes mielellään käytä myrkkyä puolustautumiseen vaan ennemmin ruuanhankintaan.
 Toisin kuin monissa muissa maissa, Suomessa kyy ei ole rauhoitettu. Sen saa kuitenkin hätistettyä kotipihalta rauhanomaisin keinoin.
 1. Hoida pihaasi hyvin
 Kyyt välttelevät piha-alueita. Ne tulevat sinne yleensä ruuan perässä.
 – Jos pihalla on paljon jyrsijöitä, on mahdollista, että on kyitäkin. Kompostit pitäisi siirtää mahdollisimman kauas oleskelupihasta, Turunen toteaa.
 Pihalla kyy viihtyy pensaiden alla. Siksi on tärkeää pitää pensaat ja piha kunnossa.
 – Jos piha on pusikoitunut, kyyt haluavat sinne. Niiden pitää suojautua myös omilta vihollisiltaan. Kun pitää talon reunustat ja pensaanaluset hoidettuina, kyyllä ei ole piilopaikkoja.
 2. Hankkiudu eroon ylimääräisistä koloista
 Kyyt viihtyvät paitsi pensaiden alla, myös muissa koloissa ja avosokkelien alla.
 – Sokkelinalusia ei kannata käyttää varastotilana alueilla, joilla on paljon kyitä. Myös kiviaidoista on hyvä luopua.
 3. Siirrä käärme muualle
 Kyyn voi siirtää myös kotikonstein. Turusen mukaan siihen tarvitaan harava ja ämpäri. Haravan virkaa voi toimittaa myös keppi, jossa on oksanhaara.
 – Tarkoitus on saada pidettyä kyyn pää ohjauksessa. Ämpäri laitetaan kumolleen maahan ja kyy ohjataan haravalla tai kepillä ämpäriin. Kyy ei pysty hyökkäämään ämpäristä, koska se on liukas.
 Kun kyy on saatu ämpäriin, se pitäisi viedä parin kilometrin päähän ja päästää vapaaksi.
 – Kyyn elinalue on kilometri talvehtimispesältä. Kun välimatkaa on yli 1,5 kilometriä, se ei enää löydä takaisin.
 Keskustelu on avoinna klo 22 saakka.

Mies kyllästyi kyyvihaan ja alkoi pelastaa niitä yksi kerrallaan – kun kyy puraisi, hän järjesti käärmeelle varjoisan paikan ettei sille tulisi kuuma


Summary: Vettä voi sataa jopa kaksinkertainen määrä Idai-hirmumyrskyyn verrattuna.

Hirmymyrsky Kennethin aiheuttamat rankkasateet ovat jatkuneet Mosambikissa lauantaina.
 Ainakin neljä ihmistä on tähän mennessä kuollut hirmumyrskyssä pohjoisessa Mosambikissa Cabo Delgadon maakunnassa. Yksi kuoli Pemban kaupungissa, yksi Macomian alueella ja kaksi Ibon saarella.
 Lisäksi Komorien saarivaltiossa kuoli aiemmin ainakin kaksi ihmistä, kun myrsky kulki sen läpi.
 Joidenkin sääennusteiden mukaan sadetta on lähipäivinä odotettavissa Mosambikissa jopa 25 senttimetriä. Vettä voi sataa YK:n ruokaohjelman arvion mukaan jopa kaksinkertaisesti aiempaan Idai-hirmumyrskyyn verrattuna.
 Avustusjärjestöt eivät ole vielä päässeet kaikille myrskyn riepottelemille alueille auttamaan uhreja. Järjestöt varoittavat tulvista ja mutavyöryistä tulevina päivinä. Myös Idai-hirmumyrskyssä tulvat aiheuttivat suurimman osan kuolemista.
 – On huolestuttavaa, että rankkasade jatkuu yhä, sanoi Care-järjestön humanitääristen toimintojen johtaja  Daw Mohammed  uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Mosambikissa ei ole koskaan aiemmin riehunut kahta näin voimakasta hirmumyrskyä saman syklonikauden aikana. Tilanne on aiheuttanut huolta ilmastonmuutoksen vaikutuksista.
 Lisää aiheesta:
 Yli 30 000 ihmistä evakuoitu hirmumyrskyn vuoksi Mosambikissa
 Ensimmäiset tiedot Mosambikin syklonista: taloja tuhoutunut, laivoja uponnut, moniin alueisiin ei ole saatu lainkaan yhteyttä

Kenneth-hirmumyrsky huuhtoo Mosambikin pohjoisrannikkoa sateella – ainakin neljä kuollut


Summary: Allan ja Taipale tutustuivat toisiinsa jo 1960-luvun alussa.

Tango- ja iskelmätähti  Markus Allan  kertoo tyrmistyneensä, kun kuuli tänä aamuna pitkäaikaisen ystävänsä ja kollegansa  Reijo Taipaleen  kuolemasta.
 Taipale kuoli  perjantaina Helsingissä pitkäaikaiseen sairauteen 79-vuotiaana.
 – Tämä uutinen oli aika rankka. Tuli tiukka paikka, kun kuulin sen tänä aamuna, herkistyneen kuuloinen Allan kertoo Ylelle puhelimitse kotoaan Pukkilasta.
 Allan kertoo, että hän tutustui Taipaleeseen jo 1960-luvun alussa, kun molemmat laulajat aloittelivat musiikkiuriaan.
 – Hän oli suuri taiteilija ja erinomainen ystävä sekä iso esikuva monelle taiteilijalle, Allan sanoo.
 Allan kertoo, että laulajat olivat hyvin tiiviissä yhteydenpidossa miesten urien alkumetreiltä aina 80-luvulle saakka. Taipaleen viimeisten vuosikymmenten aikana yhteydenpito väheni, mutta ei kuitenkaan kokonaan.
 Allan sanoo olleensa viimeksi yhteydessä Taipaleen kanssa muutama kuukausi ennen laulajan kuolemaa.
 – Hän oli Oulunkylässä kaupan pihassa. Juteltiin puhelimessa, vaihdettiin muutama sana ihan vain päivän kuulumisia. Kysyin, että missä hänen vaimonsa on ja hän totesi, ettei tiedä.
 Tilanne päättyi kuitenkin onnellisesti, kun Taipaleen vaimo Anita olikin ihan lähellä.
 – Sillä hetkellä hänellä oli varmaan niin sanotusti tilanne päällä, Allan viittaa Taipaleella olleeseen muistisairauteen.
 Ei toistensa kilpailijoita
 Allan ja Taipale esiintyivät takavuosina yhdessä muutamia kertoja, mutta yhteislevytyksiä miehet eivät koskaan tehneet.
 Allan kertoo, että hänestä ja Reijo Taipaleesta ei koskaan yritetty tehdä toistensa kilpailijoita, vaikka laulajat liikkuivatkin musiikkibisneksessä ”samoilla apajilla”.
 – Pikemminkin oli niin, että suosittelimme toinen toisiamme esiintymispaikkoihin, jos tuli kyselyjä. Välillämme ei ollut kateellisuutta. Esitimme myös toistemme lauluja eri tanssitilaisuuksissa ja konserteissa.
 Allan muistelee Taipaletta ihmisenä lämmöllä. Hän kertoo, että Taipaleen karskin aikuisen miehen ulkokuoren sisältä paljastui usein lopulta ujo ihminen.
 – Hän ei ollut tietenkään millään tavalla ylpeä ihminen, mutta porukassa ollessaan hän ei ollut heti kaikkia suoraan moikkaamassa. Toisaalta hän oli hyvin rento tyyppi ja hänellä oli tapana aina vitsailla jotain, Allan kertoo.
 Lue myös:
 Iskelmälaulaja Reijo Taipale on kuollut
 Reijo Taipale oli tanssilavojen työmyyrä – Musiikkitoimittaja Tarja Närhi: "Hän ei halunnut olla tangotähti"

Tangolaulaja Markus Allan muistelee edesmennyttä kollegaansa Reijo Taipaletta: "Hän oli suuri taiteilija ja erinomainen ystävä"


Summary: Sosiaalinen media on monelle lapselle ja nuorelle pääasiallinen uutiskanava.

– Twitter, Snapchat, Instagram, Facebook, Youtube, Twitch, luettelee 5.-luokkalainen  Arttu Töyry  käyttämiään sosiaalisen median palveluja.
 Sosiaalisessa mediassa surffailu on suosittua ajanvietettä Korian koulun 5.-luokkalaisten keskuudessa. Somessa kulutetaan aikaa ja pidetään yhteyttä kavereiden kanssa, mutta sieltä etsitään myös tietoa.
 – Jos haluan lukea uutisia, katson ensin Instagramista, sanoo 5.-luokkalainen  Inka Siren .
 Esimerkiksi Pariisin Notre Dame-kirkon palosta moni sai tietää somen kautta. Luokan lapset seuraavat somessa kavereiden ja somevaikuttajien lisäksi erilaisia uutissivustoja.
 – Minua kiinnostavat etenkin sellaiset uutiset, joissa kerrotaan jotain tosi jännittävää, sanoo Arttu Töyry.
 Moni seuraa uutisia somesta
 Some on monelle lapselle ja nuorelle pääasiallinen uutiskanava.
 – Se on todella yleistä. Mitä nuorempiin ikäluokkiin mennään, sitä enemmän heidän uutisseurantansa tapahtuu somekanavien kautta. Uutisia saatetaan jakaa myös Whatsapp-ryhmissä, sanoo tutkija  Elina Noppari  journalismin, median ja viestinnän tutkimuskeskuksesta Tampereen yliopistosta.
 Nopparin mukaan sosiaalisen median merkitys uutiskanavana on korostunut vuosi vuodelta myös aikuisten keskuudessa, mutta lasten ja nuorten kohdalla muutos näkyy erityisen selvästi.
 – Siinä ikäluokassa muu uutistenkäyttö on vielä aika vähäistä, eikä rutiineja uutisten seuraamiseen ole vielä syntynyt. Yleensä nuoret eivät vielä varhaisteini-iässäkään ole erityisen kiinnostuneita uutisista. Usein lapset ja nuoret hakevat sellaisia uutissisältöjä, jotka liittyvät esimerkiksi heidän harrastuksiinsa tai viihteeseen.

– Olen somessa ehkä puolet päivästä. Liikaa, toteaa 5.-luokkalainen Taika Partanen. Juulia Tillaeus / Yle
 Samoista aiheista kiinnostunut someyhteisö voi myös motivoida hakemaan lisää tietoa ja levittämään sitä eteenpäin.
 – Omaa verkostoa halutaan palvella, ja ehkä päteäkin muiden silmissä löytämällä jotain uutta ja kiinnostavaa tietoa. Sillä saa tietynlaista arvostusta verkoston sisällä, jos pystyy tarjoamaan jotain kiinnostavaa tietoa.
 Tässä on myös varjopuolensa.
 Verkossa liikkuu valheita
 Valeuutiset leviävät somessa ketterästi, ja julkaisuihin on kätketty mainoksia. Kuinka hyvin lapset ja nuoret osaavat erottaa oikean tiedon väärästä?
 Elina Nopparin mukaan vaihtelevasti.
 – Stanfordin yliopistossa tutkittiin sitä, miten yläkouluikäiset pystyvät tunnistamaan yritysten kanssa yhteistyössä tehtyjä mainoksia uutisten joukosta. Tutkimuksen tulokset olivat todella huonoja. Suurin osaei erottanut mainoksia uutisista vaan luki niitä ihan samanlaisina sisältöinä, Noppari sanoo.
 Nopparin mielestä lapset ja nuoret tarvitsisivat aikuisen apua somemaailmassa luovimisessa.
 – Apuna pitäisi olla niin pitkään, kuin lapsi asuu kotona. Alakouluikäisten vanhemmille on tyypillistä varoitella ja rajoittaa ruutuaikaa, mutta yläkoululaisten kohdalla vanhemmat katsovat, että mediakasvatus on tehty. Se ei pidä yhtään paikkaansa. Silloin nuoret vasta joutuvat vastakkain monimutkaisten yhteiskunnallisten ja poliittisten kysymysten kanssa verkossa, ja on paljon asioita, joita he eivät yksinkertaisesti ymmärrä.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Suomessa ei ole juurikaan tutkittu sitä, kuinka hyvin lapset ja nuoret tunnistavat valeuutisia, mutta Nopparin mukaan suomalaisten medianlukutaito on luultavasti paremmalla tasolla.
 – Sitä harjoitellaan kuitenkin alakoulusta asti. Kyse on niin lasten ja nuorten kuin aikuistenkin kohdalla varmasti siitä, pysähdymmekö lukemaan juttuja kriittisesti ja huomaammeko, jos julkaisun yhteydessä mainitaan kaupallisesta yhteistyöstä.
 Elina Nopparin mukaan medialukutaito on kuitenkin perinteisesti mielletty pitkälti alustojen hallinnaksi ja taidoksi tuottaa sisältöjä itse eri muodoissa. Valeuutiset, propaganda ja pyrkimykset poliittiseen vaikuttamiseen sekoittavat pakkaa.
 – Nuoret ovat usein näiden kohteena verkossa. Erilaiset ääriliikkeet pyrkivät tavoittamaan nuoria verkon kautta. Uusi verkkoympäristö haastaa mediakasvatusta laajempaan yhteiskunnalliseen otteeseen.
 Epäedullista sisältöä saatetaan jakaa vain, koska toisesta ryhmästä ei pidetä.  Elina Noppari
 Mediakasvatusta pitäisikin Nopparin mielestä käsitellä kouluissa myös yhteiskunnallisten aineiden, kuten uskonnon tai yhteiskuntaopin yhteydessä, eikä vain äidinkielen tai luovien aineiden tunneilla.
 – Poliittisen vaikuttamisen arviointiin tarvitaan myös yleistietoa yhteiskunnasta ja ymmärrystä siitä, millaiset toimijat täällä huseeraavat, millaisia pyrkimyksiä ja ideologioita heillä voi olla ja millaisia vaikuttamiskeinoja he käyttävät.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Nopparin mukaan tiedon oikeellisuuden arviointia voi vaikeuttaa se, jos sen jakaa joku luotettava tuttu.
 – Silloin mukana on ikään kuin jakajan lupaus jutun oikeellisuudesta tai totuudellisuudesta. Jutun suhteen pitäisi muistaa olla kriittinen, vaikka sitä jakaisivat ihmiset, joihin voi luottaa.
 Valeuutisia voidaan pitää hauskoina
 Harhaanjohtavaa tietoa liikkuu verkossa monessa muodossa. Osa valeuutisista on helpompi, osa vaikeampi tunnistaa. Nopparin mukaan lasten ja nuorten on helpompi tunnistaa esimerkiksi MV-lehden valeuutiset, joissa on paljon huutomerkkejä ja karkeaa kielenkäyttöä.
 – On kuitenkin myös julkaisuja, jotka tekevät vahvasti puolueellista, esimerkiksi maahanmuuttovastaista sisältöä. Niiden ulkoasu voi olla hyvin asiallinen, eikä esitystapa ei ole räikeän päällekäyvä. Sellaisia sivustoja on huomattavasti vaikeampaa havainnoida.
 Medialiiton parin vuoden takaisessa tutkimuksessa lähes puolet vastanneista nuorista kertoi törmäävänsä valeuutisiin viikoittain. Suurin osa luotti kykyihinsä valeuutisen tunnistamisessa.
 – Jos julkaisijana on juoruista tunnettu sivusto, niin en yleensä luota juttuihin, toteaa 5.-luokkalainen  Veikko Sorsa .
 Apuna pitäisi olla niin pitkään, kuin lapsi asuu kotona.   Elina Noppari
 Aina tiedon paikkansapitämättömyydestä ei kuitenkaan välitetä. Nuoret saattavat tietoisesti jakaa valheellisia sisältöjäeteenpäin. Elina Nopparin mukaan ilmiö liittyy osin verkostoihin ja kuplautumiseen.
 – Verkossa saatetaan jakaa sellaisia paikkansapitämättömiä sisältöjä, jotka koskevat jotain toista ihmisryhmää, jonka ei katsota kuuluvan omiin porukoihin. Ei ole ensisijaista, onko sisältö totta vai ei. Epäedullista sisältöä saatetaan jakaa vain, koska toisesta ryhmästä ei pidetä.
 Nopparin mukaan valheellisia sisältöjä saatetaan jakaa eteenpäin myös siksi, että niitä pidetään vitsikkäinä, tyhminä tai hauskoina.
 – Sitä ei välttämättä ajatella, että joku muu saattaa ottaa asian tosissaan. Olisi hyvä, että tunnettaisiin vastuuta omista verkostoista. Nuorille on kuitenkin tyypillistä toisten erehtymisestä tai hölmöydestä huvittuminen. Se saattaa olla heistä hyvin huvittavaa, jos joku menee halpaan.

Moni nuori ei tunnista valeuutisia tai levittää niitä tarkoituksella somessa – tutkija syyttää vanhempia: "Ei ole niin, että työ on jo tehty"


Summary: Männ

Kevään lämpö saa puut heräämään ja janoamaan vettä. Puoli seitsemän toimittaja  Juha Roiha  ja Yle Luonnon  Juha Laaksonen  selvittivät, mitä metsän ystävistä pitäisi tietää.
 1. Puu kasvaa vain kärjestään
 Laura Railamaa / Yle
 Eräässä Aku Ankan tarinassa Roope etsi lapsuutensa puuta, jonka oksassa hän oli nuorena kiikkunut.
 Puu löytyi ja keinukin oli vielä paikallaan, mutta korkealla puun latvassa. Roope selitti asian sillä, että puu oli kasvanut melkoisesti hänen nuoruudestaan.
 Selitys oli pötyä.
 Oksat eivät nimittäin nouse puun kasvaessa. Lapsuuden keinu pysyy samalla tasolla ikuisesti, vaikka puu kasvaa. Puut kasvavat pituutta vain latvan ja oksien kärjistä sekä juurista.
 Vuosikasvaimien aihe, silmu, syntyy jo edeltävänä kesänä verson kärkeen. Seuraavana suvena tämä silmu kasvaa vuosikasvun mitan, joka voi vaihdella suuresti.
 Havupuilla kasvu määräytyy edelliskesän kasvuolojen mukaan: jos heinäkuu on suosiollinen kasvaimen aiheesta tulee pitkä ja siihen muodostuu runsaasti neulasten aiheita.
 Jos kesä on liian sateinen ja kylmä, kasvaimen aihe jää lyhyeksi.
 Lehtipuiden taktiikka on erilainen. Niiden pituuskasvu riippuu kuluvan kesän sääolosuhteista.
 2. Puut juovat paljon – siis todella paljon
 Laura Railamaa / Yle
 Puiden juomatavoissa on suuria eroja puun lajista, koosta ja kasvupaikasta riippuen.
 Kesäaikaan puilla on jatkuva veden tarve, sillä lehtien yhteyttäminen ei onnistu ilman vettä eikä yhdisteiden rakentaminen onnistu ilman veden tuomia kivennäisaineita.
 Kasveissa on veden kuljettamiseen erikoistuneita putkiloita tai putkisoluja. Juurikarvat ja sienijuuret imevät veden juuren sisään, mistä vesi kohoaa ylös haihtumispaineen avulla.
 Veden haihtuminen lehden ilmaraoista aiheuttaa alipaineen, joka kiskoo veden ylös.
 Isot lehtipuut juovat satoja litroja päivässä. Suuri koivu tarvitsee noin 500 litraa vettä vuorokaudessa.
 Havupuut juovat vähemmän, sillä niiden neulasten rakenteet vähentävät haihtumista ja auttavat niitä kestämään kuivuutta.
 3. Koivikossa on enemmän lehtiä kuin Suomessa ihmisiä
 Mostphotos
 Koivun lehtien määrään on lukuisia vastauksia – ja monet niistä voivat olla oikeita.
 Kun koivun lehti itää, siihen ilmestyy kaksi sirkkalehteä, sitten ensimmäiset varsinaiset lehdet. Ensimmäisen kesän jälkeen lehtiä on hyvällä kasvupaikalla muutamia kymmeniä ja taimi on varttunut 20–30 sentin korkuiseksi.
 Sitten tulee syksy, lehdet karisevat.
 Koivu jatkaa kesästä toiseen kasvuaan ja tuuheutumistaan.
 Mutta paljonko lehtiä on kymmenen tai kahdenkymmenen vuoden päästä?
 Sen selvittämiseksi ei kannata kaataa puuta, mutta aina voi yrittää arvioida paljonko yhdessä alaoksassa, keskikorkeuden oksassa ja latvaosan oksassa on.
 Sitten vain kerto- ja yhteenlaskun pariin. Lopputulos on luultavasti parempi kuin kylmä arvaus.
 Juha Laaksonen arvioi, että reilun kokoisessa koivussa on yli 200 000 lehteä.
 Arvaukseen on olemassa pohjatieto: vuonna 1951 laskettiin Luhangassa keskikokoisen, 22-metrisen rauduskoivun lehdet.
 Niitä oli runsaat 180 000.
 Suuressa koivussa voi olla lehtiä enemmänkin, mutta karkeasti voi sanoa, että viidessä koivussa olisi miljoona lehteä ja kolmessakymmenessä koivussa enemmän lehtiä kuin Suomessa ihmisiä.
 4. Vuosirenkaat kertovat puun iän, mutta ne pitää osata laskea oikein
 Arnoldius
 Puut kasvavat paksuutta eniten keväällä ja alkukesästä. Vaikka loppukesä olisi suotuisa, kasvu päättyy yllättävän aikaisin ennen syksyä, yleensä viimeistään elokuussa. Talvella puut eivät koskaan kasva, vaikka olisi kuinka leutoa.
 Entäpä sitten vuosirenkaat?
 Niissä on vaaleita ja tummia sävyjä, ja eriväriset osat syntyvät saman kesän aikana. Tumma ja vaalea rengas eivät siis tarkoita kahden vuoden kasvua, kuten voisi virheellisesti luulla.
 Siis: alkukesällä nopean kasvun aikaan syntyy vaalea isosoluinen kevätpuu ja myöhemmin kesällä hitaan kasvun aikaan tumma kesäpuu.
 Ja nyt kun tämä tiedon on omaksunut, voi laskea vuosirenkaista, minkä ikäinen puu on. Helpointa on laskea vain vaaleat renkaat.
 Harrastelijat laskevat puun iän poikkisahatusta rungosta, mutta tutkijat kairaavat elävän puun kylkeen pienen onton putken, johon kerrokset tallentuvat.
 Dendrokronologit kaivelevat vanhoja puita soista, järvenpohjista tai maasta. He päättelevät puiden vuosirenkaita mittaamalla, millaisia kesiä satoja vuosia sitten on ollut.
 Eri-ikäisiä puita tutkimalla on pystytty jäljittämään menneiden kesien kasvupotentiaali useiden tuhansien vuosien päähän.
 Kasvun voiman näkee parhaiten männystä. Oksien kärjet ja latvus ovat yleensä vaaleamman vihreitä kuin vanhempi puuaines. Rungosta lähtevien oksien välien perusteella pystyy myös laskemaan puun iän melko tarkasti.
 Hyvänä vuonna mänty voi kasvaa vaikka puoli metriä.
 5. Soluton kasvi on kuollut
 Yle/Monica Forssell
 Kotipuutarhan hoitajilla on lähes joka vuosi samat ongelmat: osa kasveista näyttää huonovointisilta. Toipuvatko vai kuolevatko ne, vai ovatko ne jo kuolleet?
 Kasvi on varmasti kuollut silloin, kun siinä ei ole eläviä soluja. Kuivan näköisistä puista on syksyllä ja talvella vaikea varmuudella sanoa ovatko ne elossa.
 Pitää odottaa kevääseen, jopa kesään, mieluiten juhannukseen saakka. Jos puu on vielä silloin lehdetön, se on kuollut.
 Kasvit ovat ihmeen sinnikkäitä. Ne voivat jatkaa elämäänsä, jos yksikin silmu on elossa. Ja periaatteessa alkuperäisen kasvin voi elvyttää vain yhden elävän solun avulla.
 Loppuu vielä yksi knoppitieto: puun kaataminen ei aina tapa kasvia. Esimerkiksi haapojen juurista kasvavat vesat ovat alkuperäistä kasvia. Puu ei siis aina kuole, vaikka sen kaataa!
 Mutta kuusi kyllä kuolee. Ja mänty.
 Katso Puoli seitsemän juttu, jossa Juha Roiha ja Juha Laaksonen tutkivat keväistä metsää:

Havupuilla on keväällä kova jano ja koivu tarvitsee 500 litraa vettä päivässä – lue 5 faktaa puiden elämästä


Summary: Strasbourgilla on keltaliiveille symboliarvoa Euroopan parlamentin istuntokaupunkina.

Keltaliivit ovat kutsuneet täksi lauantaiksi koolle kansainvälisen mielenosoituksen Ranskan Strasbourgiin.
 Tapahtuman Facebook-sivun  teksti on käännetty saksaksi, espanjaksi ja englanniksi. Tekstin mukaan tapahtuman aluksi kuullaan puheenvuoroja naapurimaiden ja lähialueiden edustajilta.
 Tapahtumassa todetaan, että Strasbourg on eurooppalainen pääkaupunki, jossa on muun muassa Euroopan parlamentin toinen istuntopaikka.
 Myös Pariisiin odotetaan tuttuun tapaan suurta joukkoa keltaliivejä 24:teen protestipäivään.
 Keltaliivit ovat edelleen tyytymättömiä Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  toimiin.  Torstaina pitämässään lehdistötilaisuudessa  Macron lupasi muun muassa tuloverotuksen pienentämistä, kansanäänestysten helpottamista ja osan päätäntävallasta siirtämistä alueille.

Keltaliivit kutsuvat saksalaisia, espanjalaisia ja italialaisia mielenosoitukseen Strasbourgiin


Summary: SDP:n puheenjohtaja, hallitustunnustelija Antti Rinne on TV1:n Ykkösaamun vieraana.

SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  nimitettiin perjantaina virallisesti hallitustunnustelijaksi. Rinne odottaa nyt eduskuntaryhmiltä vastauksia kysymyksiin, joiden perusteella hän haarukoi mitkä puolueet aloittavat hallitusneuvottelut.
 Puolueilta kysytään mm. sitoutumisesta ilmastonmuutoksen torjuntaan, halusta nostaa kehitysyhteistyörahoja ja keinoista vahvistaa sisäistä turvallisuutta, nostaa työllisyysastetta ja turvata ikäihmisten palvelut.  Kysymysteemoja on yhteensä 11 .
 Kulisseissa on jo tehty alustavia tunnusteluja siitä, minkälaisiin kompromisseihin puolueet olisivat valmiita. Ovatko kaikki puolueet vielä mukana Rinteen hallituskaavailuissa? Pudottavatko SDP:n kysymykset jo osan pois neuvotteluista?
 On myös arvioitu että  talous- ja verolinjauksista tulee hallitusneuvottelujen vaikein pala.  Miten Rinne arvioi näkemyseroja?
 Antti Rinne on TV1:n Ykkösaamun vieraana tänään klo 10.05 alkaen. Voit katsoa suoran lähetyksen myös  Areenasta .
 Lue lisää:  Analyysi: Näin luet hallitustunnustelija Antti Rinteen kysymyslistaa – SDP lupasi muutosta ja eriarvoisuuden vähentämistä

Ovatko kaikki puolueet vielä mukana hallituskaavailuissa? Katso miten Antti Rinne arvioi hallitustunnusteluja – suora lähetys klo 10.05


Summary: Kivihiilen poltto loppuu Suomessa vuonna 2029. Osassa Eurooppaa uudet voimalat pyörivät ehkä vuoteen 2050.

Parisataatuhatta kotia lämpiää Suomessa vielä hiilellä. Se on tärkeä energian lähde etenkin pääkaupunkiseudun voimaloissa ja myös Vaasassa.
 Vappuna 2029, kymmenen vuoden kuluttua, kivihiilen poltosta  tulee kuitenkin laitonta . Eduskunta on äskettäin hyväksynyt kivihiilen kieltävän lain. Se on yksi toimista, joilla Suomen kasvihuonekaasupäästöjä on tarkoitus vähentää.
 Tässä jutussa kivihiilikielto saa kritiikkiä energia-alan johtajilta. Alan tutkija taas kiittää lakia. Maailman mittakaavassa kivihiilen kieltäminen lailla on vielä hyvin ainutlaatuista.
 Suomessa kivihiili on etupäässä rannikkokaupunkien polttoaine.
 Etenkin Helsingissä tuottaa päänvaivaa, kuinka kasvavan kaupungin rakennukset lämpiävät jatkossa. Pormestari Jan Vapaavuori on jopa luvannut  miljoonan euron palkkion  hyvän ratkaisun keksijälle.
 Kivihiiltä yhä polttavat suuret laitokset tuottavat lämpöä ja sähköä rannikkokaupunkien asukkaille ja yrityksille. Lohjan voimala kuuluu metsäteollisuusyritys Sappi Oy:lle. Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka
 Suomi haluaa olla edelläkävijä
 Maailman valtiot jakautuvat eri leireihin kivihiilen käyttäjinä. Suomi haluaa kuulua niin sanottuihin edelläkävijöihin – eli luopua kivihiilestä ensimmäisten joukossa.
 Kysymys on ilmakehän lämpenemisen hillinnästä. Siinä hiilestä luopuminen on monissa maissa näkyvässä roolissa.
 Myös Suomessa pyritään irti fossiilisista polttoaineista, joista juuri kivihiili on haitallisin. Sen polttaminen aiheuttaa fossiilisista polttoaineista eniten hiilidioksidipäästöjä, joiden aiheuttamana ilmakehän lämpenemistä pidetään.
 Ruotsi luopuu hiilestä pian
 Hiiltä polttavista maista Belgia on ehtinyt jo sulkea viimeisenkin hiilivoimalansa. Se tapahtui 2016. Kivihiili on ollut tärkeää Belgian taloudelle, sillä sitä löytyy omasta maaperästä.
 Ruotsi kuuluu tässäkin asiassa “hyvisten” joukkoon. Maassa toimii enää yksi hiilivoimala, joka aiotaan sulkea kolmen vuoden kuluttua. Myös Ranska on luvannut lopettaa hiilenpolton vuonna 2022.
 Edellä kerrotut tiedot ovat peräisin hiilestä eroon pyrkivien maiden yhteisöltä, Powering Past Coal Alliancelta. Se on Iso-Britannian ja Kanadan luoma yhteenliittymä, jossa Suomi on ollut mukana alusta alkaen.
 Eri asteisen lupauksen tai aikeen irrottautua kivihiilen käytöstä on tehnyt Suomen, Belgian, Ruotsin ja Ranskan lisäksi Itävalta, Tanska, Saksa, Irlanti, Italia, Alankomaat, Portugali ja Iso-Britannia. Myös Slovakia, Espanja ja Unkari ovat ilmaisseet myötämielisyyttä hiilivoimaloiden sulkemiselle.
 Hiilivoimaloiden sulkijat löytyvät siis läntisestä Euroopasta. Mitä vähemmän maa on riippuvainen hiilivoimasta sitä helpompi niitä on myös luvat sulkea.
 Saksa päästelee paljon hiiltä
 Euroopan maista Puola ja Saksa tuottavat sähköä ja lämpöä paljon hiilellä. Hiilen polton seurauksena Saksa ei pysty vähentämään hiilidioksidipäästöjään EU:n tavoitteiden mukaisesti ainakaan vuoteen 2020 mennessä. Ruskohiilikaivokset laajenevat yhä edelleen maassa ja  jopa nielevät kyliä tieltään .
 Näillä näkymin hiilen polttaminen Saksan kaikissa 84 voimalassa voisi loppua kuitenkin vuoteen 2038 mennessä.
 Saksa ei kuulu Powering Past Coal Alliance -yhteisöön. Sen noin 20 jäsenmaata ajavat sitä, että hiilivoimalat suljetaan vuoteen 2030 mennessä.
 Puola polttaa surutta hiiltään
 Varsinainen vastavirtaan kulkeva Euroopan maa on Puola. Sen  maaperästä löytyy paljon kivihiiltä , jota se myös käyttää. Puola pitää kiinni oikeudestaan tuottaa energiaa omalla kotimaisella energianlähteellään.
 Puola korvaa käyttöikänsä päähän tulleita laitoksia uusilla. Powering Past Coal Alliancen tietojen mukaan maassa rakennetaan parhaillaan viittä uutta voimalaa.
 Euroopan maista myös Kreikka rakentaa entisten tilalle uutta hiilivoimaa, samoin jotkin Balkanin maat.
 Uudet voimalat toimivat tavallisesti vuosikymmeniä. Vaikuttaakin siltä, että hiilen polttaminen jatkuu osassa Euroopan maita ainakin vuoteen 2050 saakka.
 Aasia käyttää lisää hiiltä joka vuosi
 Jos Euroopassa Puola on murheenkryyni hiilen käyttäjänä, niin maailmanlaajuisesti se on Kiina.
 Kiina rakentaa yhä edelleen uusia kivihiilivoimaloita. Maailman energiajärjestö IEA:n uusin hiilen käyttöä koskeva ennuste kertoo, että hiilen käytön kasvu pysähtyy kuitenkin 2020-luvulla.
 Tällä hetkellä kiinalaiset käyttävät neljäsosan kaikesta maailmassa vuosittain kuluvasta hiilestä.
 Uusia hiilivoimaloita nousee IEA:n raportin mukaan Aasiassa myös Intiaan, Indonesiaan, Pakistaniin, Bangladeshiin, Filippiineille ja Vietnamiin.
 Energiajärjestö arvioi, että hiilen kulutus kasvaa Aasiassa ainakin vuoteen 2023 saakka. Edellä lueteltujen maiden lisäksi Korea käyttää paljon hiilivoimaa.
 Energia-ala pitää lakia turhana
 Suomessa edes voimaloita edustava järjestö Energiateollisuus ei vastusta hiilen käytön lopettamista. Kivihiilen kieltävää lakia alalla kuitenkin kritisoidaan.
 Soittokierros Turun, Helsingin ja Vaasan voimaloiden johtoon saa suomalaisen kivihiilikiellon kuulostamaan turhalta. Viesti on sama kuin Energiateollisuudella.
 – Päästökauppa toimii ja se olisi lopettanut kivihiilen käytön Suomessa lähes samassa ajassa kuin laki, esimerkiksi helsinkiläisen Helenin johtaja Maiju Westergren sanoi.
 Eurooppalaiset isot energiayhtiöt maksavat hiilidioksidipäästöistään. Yhtiöt kuuluvat Euroopan unionin laajuiseen päästökauppajärjestelmään. Oikeus päästöihin siis maksaa.
 Päästöoikeuksien määrä kokonaisuudessaan pienenee vuosi vuodelta ja samalla hinta on ruvennut kallistumaan.
 Energiateollisuus on laskenut, että hinta nousee niin paljon, että kivihiilen käytöstä tulee vähitellen kannattamatonta.
 Energia-alalla ei pidetä siitä, että päästökauppasysteemiä ikään kuin häiritään hiilen kieltävällä lailla. Kun laki vähentää päästöjä Suomessa, niitä vapautuu muiden maiden käyttöön EU:ssa. Voimalayritysten viesti on, että EU:n laajuiset päästöt eivät vähene näin lainkaan.
 Tutkija puolustaa kieltolakia
 Aalto-yliopiston tutkija Karoliina Auvinen on tehnyt paljon töitä päästöttömän energiamallin luomiseksi Suomeen.
 Auvinen on aivan toista mieltä kivihiilikiellosta kuin Energiateollisuus.
 – Se on ehdottoman tarpeellinen laki, Auvinen sanoi haastattelussa Aalto-yliopistolla.
 Kun lain valmistelu alkoi Suomessa, Auvisen ja muiden samaan tutkijaryhmään kuuluvien työ alkoi kiinnostaa. Auvinen kertoo, että energiayhtiöt ottivat silloin yhteyttä.
 – Ne alkoivat vasta sitten kiinnostua toden teolla hiilen korvaamisesta.
 Puun päästöttömyys hämmentää
 Hiiltä polttavat suomalaiset voimalat ovat vähentyneet jo pitkään.
 Konsulttiyhtiö Pöyryn tekemän selvityksen perusteella hiili on vaihtunut ja vaihtumassa hyvin paljon puupolttoaineeksi.
 Puun polton järkevyydestä on kaksi vastakkaista näkemystä. Toinen puolesta ja toinen vastaan.
 Todellisuudessa puuta polttavan voimalan piipusta karkaa hiilidioksidia vähintään yhtä paljon kuin hiiltä poltettaessa. Siitä huolimatta puu lasketaan päästöttömäksi energian lähteeksi.
 Puun hiilidioksidipäästöt lasketaan siinä vaiheessa, kun puu kaadetaan – ei enää poltettaessa.
 Voimalat polttavat tavallisesti metsäteollisuudelle kelpaamattomia puun osia, kuten oksia. Metsäteollisuuden ylijäämäpuuta ei tule riittämään loputtomasti. Osa voimaloiden tarvitsemasta puusta tuodaan ulkomailta jo nyt.
 Lämpöä jopa Itämerestä
 Kivihiilikielto tuottaa suurten kaupunkien energiayhtiöille päänvaivaa. Kuinka kodit lämpiävät jatkossa?
 Esimerkiksi Helsingin energiayhtiö Helen kerää jo nyt talteen hukkalämpöä. Sitä löytyy muun muassa jätevesistä ja rakennuksista.
 Toinen kaupungin suurista hiilivoimaloista menee kiinni jo 2024. Myös lähellä Helsingin keskustaa kohoavat hiilivuoret siirtyvät silloin historiaan.
 Osa suljettavan voimalan tuottamasta lämmöstä korvautuu pellettivoimalalla. Uutena ratkaisuna yhtiö kerää lämpöä merivedestä.

Suomi haluaa olla ykkösten joukossa kivihiilestä luopujana – Puola, Kiina, Kreikka rakentavat samaan aikaan lisää hiilivoimaa


Summary: Kansallinen veteraanipäivä juhlistaa lauantaina sodan päättymistä. Tässä jutussa kolme veteraania kertoo, miten rauha tuli ja miltä se tuntui. Yle lähettää veteraanipäivän juhlallisuudet suorana TV1-kanavalla.

Väinö Roponen ,  Panu Muraja  ja  Väinö Rissanen  olivat lähes lapsia, kun he aloittivat asepalveluksen jatkosotaa käyvässä Suomessa. Kun sota loppui huhtikuun lopussa 1945, he olivat kuolemaa väistäneitä nuoria miehiä, joiden piti aloittaa elämä alusta.
 Kysyimme veteraanikolmikolta, mitä he muistavat siitä, miten sota loppui ja mitä ajattelivat rauhasta tuolloin.
 Väinö Roponen: "Sanoin että älä höpise, tuollahan ammutaan vielä"
 Väinö Roponen palveli jatkosodan lopussa tykistön tulenjohtueen radistina. Toni Pitkänen / Yle
 – Ammuksia ei ole.
 Se oli viimeinen viesti, jonka tykistön tulenjohtueen radistina ollut Väinö Roponen sai jatkosodan viimeisessä suuressa taistelussa Ilomantsissa.
 Vasta 19-vuotiaalla kuopiolaisella Roposella oli takana raastava jakso pitkiä marsseja ja mottitaistelua. Sotaretki oli ollut jo kerran päättyä huonosti, kun vetäytyvä tulenjohtue oli kohdannut yllättäen vihollisia. Luodit olivat viuhuneet ilmassa, kun Roponen oli juossut pakoon raskas lähetin-vastaanotin selässään.
 – Yritin huutaa, että älkää jättäkö, mutta ääntä ei tullut. Olin juossut itseni niin kuitiksi. Onneksi siinä oli kumpare, jonka takana saatiin huokaista.
 Oli elokuu 1944, ja perääntymisvaihe oli vaihtumassa rohkeaan operaatioon, jossa suomalaiset lopulta motittivat kaksi puna-armeijan divisioonaa.
 Tulenjohto ei tavallisesti osallistunut itse tulitaisteluun, mutta viholliselle se oli sitäkin mieluisampi kohde. Tämän Roponen sai huomata taistelun loppuvaiheessa. Piiskatykin ammus osui lähelle, sirpale lävisti ylähuulen ja pysähtyi hampaiden väliin.
 Siinä vaiheessa kävi kylmä tunne.  Väinö Roponen
 Luutnantti kehotti lähtemään joukkojensidontapaikalle, mutta Roponen ei halunnut. Hän lainasi peilin ja sai sen avulla nykäistyä sirpaleen pois suusta.
 – Mietin vielä, laitanko sirpaleen taskuun. Mutta sitten ajattelin, että ei täältä palata elävinä kumminkaan ja viskasin sen. Se on harmittanut jälkeenpäin, sirpale olisi ollut hyvä muisto.
 Pian sen jälkeen lähellä räjähti kranaatti, luutnantti haavoittui kaulaan ja kylkeen ja lähti paikattavaksi. Silloin Roponen kuuli viimeisen viestin saartorenkaasta: "Ammuksia ei ole". Neuvostoliittolaisten rynnäkkö ulos motista oli alkamassa.
 – Siinä vaiheessa kävi kylmä tunne ja mietin, otanko kiväärin vai pidänkö kuulokkeet korvissa.
 Nuori Väinö Roponen. Toni Pitkänen / Yle
 Yhtään laukausta ei tarvinnut ampua. Puna-armeija rynnäköi ulos motista muuta kautta, jättäen jälkeensä kalustoa, haavoittuneita ja kaatuneita. Jatkosodan viimeinen taistelu oli päättynyt suomalaisten voittoon.
 – Siellä oli kymmenien aarien alueella vieri vieressä venäläisiä kaatuneita. Sitten oli vielä eläviä, antautuneita. He polttelivat suomalaisten kanssa mahorkkaa.
 Mottien laukeamisen jälkeen radisti komennettiin saattomieheksi muonamiehelle ja myöhemmin takaisin entisiin tehtäviinsä. Lopulta, erään puolivalmiissa hirsimökissä vietetyn yön jälkeen Roponen sai uutisen, jota ei ollut uskoa.
 – Sinne tuli Reini-niminen hevosmies, joka sanoi, että aselepo oli tullut. Sanoin, että älä höpise, tuollahan ammutaan vielä.
 Tieto oli kuitenkin oikea. Vihollisuuksien loppuminen oli helpotus, vaikka varsinkin vanhemmat miehet olivat huolissaan siitä, kuinka raskaat rauhanehdoista tulisivatkaan.
 Ja tulivathan niistä. Talvisodan jälkeen luovutettujen ja sittemmin vallattujen alueiden lisäksi oli luovutettava Neuvostoliitolle Petsamo ja vuokrattava Porkkala. Sotakorvauksia piti maksaa 300 miljoonan dollarin arvosta.
 Tiesin, että tulee raskasta, mutta olivathan edellisetkin sukupolvet kestäneet vaikeuksia.  Väinö Roponen
 Suomen oli myös ajettava saksalaiset maasta, mikä sytytti Lapin sodan. Se päättyi vasta 27.4.1945 – ja tuona päivämääränä kansallista veteraanipäivää nykyään vietetään. Roponen ei tykistön radistina joutunut Lapin sotaan, vaan hän oli tuolloin viiden kuukauden lomalla Tuusulan varuskunnasta. Sodan päättyminen oli kuitenkin hänelle suuri helpotus.
 – Kun lopullinen rauha tuli, tuli mieliala, että nyt on kaikki hyvin. Tiesin, että tulee raskasta, mutta olivathan edellisetkin sukupolvet kestäneet vaikeuksia. Näin ajattelin silloin ja sellainen ajatus on ollut tähänkin päivään saakka.
 Panu Muraja: "Kai me oltiin olevinamme sankareita"
 Panu Muraja kohosi jatkosodan ja Lapin sodan aikana alikersantiksi, mutta joutui silti uudelleen alokaskurssille sodan jälkeen. Toni Pitkänen / Yle
 Vuonna 1943 siilinjärveläinen Panu Muraja oli aloittanut alokaskoulutuksen Rissalan varuskunnassa. Kursseja käytiin saksalaisten rakentamissa parakeissa ja saksalaiset puuhastelivat omiaan lentokentän toisella puolella.
 Seuraavana vuotena Muraja ja muut 1924–1925-ikäluokkien nuoret miehet käskettiin sotaan saksalaisia vastaan. Rissalassa nuoret eivät yleensä olleet missään tekemisissä tulevien vihollistensa kanssa, mutta varsinkin upseerit olivat ehtineet saada saksalaisista ystäviä.
 – Jälkeenpäin on vaikea muistaa, miltä se silloin tuntui. Kai me oltiin olevinamme sankareita, kun ei ollut vielä ehditty pelätä mitään varsinaista ankarampaa sotaa, Muraja muistelee.
 Hänet oli lähetetty Petroskoihin vasta 18-vuotiaana, mutta joukko-osasto ei yleensä joutunut tulitaisteluihin. Lähinnä he varmistivat pääjoukkojen vetäytymistä, kun Neuvostoliitto oli aloittanut suurhyökkäyksensä.
 Uusi kokemus oli edessä poltetussa Lapissa. Vastaan marssineet kotiutettavat sotilaat näyttivät kurkunleikkauselettä nuoremmilleen: kuolemaa kohti olette menossa.
 – Järkyttävintä oli, kun tultiin Rovaniemelle ja talot olivat vielä tulessa. Kyllähän sen vieläkin näkee, miltä palava kaupunki näyttää, Muraja sanoo, viitaten uutiskuviin Notre Damen tulipalosta.
 Miinat, nälkä ja pakkanen olivat suomalaisia vastassa. Saksalaiset olivat perääntyessään miinoittaneet maan ja tuhonneet pienetkin sillat, eikä suomalaisten huolto toiminut.
 – Jo Ounasvaaran rinteillä käytimme ruuaksi saksalaisten jättämiä muulien raatoja, joista osan oli jo korpit ja ketut syöneet.
 Nuori Panu Muraja. Toni Pitkänen / Yle
 Viimeiselle partioretkelle Muraja lähti Kaamasesta lumen tulon jälkeen. Miehille oli annettu kymmenen päivän kuivamuona, mutta tehtävä kesti toista kuukautta.
 – Koluttiin poltettujen asuntojen kellareita ja syötiin, mitä saksalaiset olivat jättäneet. Syötiin pääasiassa hunajaa ja keksejä, nyt 93-vuotias veteraani nauraa.
 Sitten saksalaiset jättivät Ylä-Lapin ja kaivautuivat Käsivarren Lapissa sijaitsevaan vahvasti linnoitettuun Sturmbock-asemaan. Sinne Muraja ei olisi enää halunnut lähteä, niin kuin ei moni muukaan.
 – Aikamoinen huuto pääsi, kun ilmoitettiin, että meitä lähdetään viemään Hämeenlinnaan.
 Hämeenlinnassa oli edessä jälkikäteen katsoen erikoinen näytelmä. Alikersantiksi kohonnut Muraja ja muu ikäluokka pantiin uudelleen koulutettavaksi, rauhansopimuksen mukaisesti. Kaksi sotaa nähneitä miehiä passitettiin käytännössä uudelleen alokaskurssille, mitä kaikki eivät sulattaneet.
 Olisi pitänyt aloittaa uusi sota, niin oltaisiin saatu kunnon koulutusta.  Panu Muraja
 Veteraani muistaa, miten komppanian vääpeli halusi miesten lähtevän aamulenkille suksilla heti, kun ensimmäiset lumet olivat tulleet. Vääpeli komensi miehet ullakolle suksia hakemaan. Lopputulos oli, että miehet menivät ylös, mutta eivät tulleet alas – kunnes komppanian päällikkö haettiin paikalle.
 – Meitä oli turha kouluttaa alokkaina uudestaan. Olisi pitänyt aloittaa uusi sota, niin oltaisiin saatu kunnon koulutusta, mies virnistää.
 Kevään 1945 aikana saksalaiset jättivät asemansa Käsivarren Lapissa ja sota päättyi, mutta siitä Muraja ei tiennyt paljoakaan. Hänet oli komennettu tekemään polttopuita Harvialan kartanon metsiin muiden koulutettavien kanssa. Tuntui, että siviilitkin tiesivät sotatoimista enemmän kuin Hämeenlinnan kasarmin sotilaat.
 Jossain kaukana käytiin kansainvälisiä neuvotteluita, jotka määrittivät Suomenkin rauhanomaisen eloa – mutta niitä ei vielä siinä iässä osannut miettiä, Muraja sanoo.
 – Vaikka oltiinhan me isoja poikia ja tiedettiin, että rauhan tultua oli aloitettava alusta ja etsittävä työmaa itse kunkin.
 Väinö Rissanen: "Ajatelkaa, sota on loppunut!"
 Väinö Rissanen oli etulinjassa ottamassa vastaan Neuvostoliiton suurhyökkäystä 18-vuotiaana nuorukaisena. Veli-Pekka Hämäläinen / Yle
 Ei ollut ihme, että Väinö Rissanen oli kyllästynyt sotaan. Hän oli selvinnyt hengissä läpi jatkosodan verisimpien taisteluiden, joissa puna-armeijan eteneminen pysäytettiin kalliilla hinnalla. Sitten hänelle oli kerrottu, että sota jatkuisi Lapissa saksalaisia vastaan.
 – Purnattiin tietysti. Mutta ei siinä mikään auttanut, tokaisee Rissanen nyt, 93-vuotiaana sotaveteraanina.
 Rissanen oli täyttänyt 19 vuotta keskellä pahimpia taisteluita kesällä 1944. Kesäsodan aikana oli kasvanut parisenttinen untuva pitkin leukaa, kuten monelle muullekin Lappiin lähtevälle nuorukaiselle. Tähän komppanianpäällikkö puuttui heti, kun miehet olivat saapuneet Enontekiölle.
 – Hän katsoi porukkaa ja sanoi: "Luulin ottavani vastaan mallikelpoisen asemiesjoukon, mutta te olette kuin metsänpetoja".
 Suomalaisten ja saksalaisten voimasuhteet olivat niin epätasaiset, että mitään todellista taistelua ei enää siinä vaiheessa voinut syntyä. Rissasen joukko-osastossa oli kaksi vajaata komppaniaa ilman tykistöä – vastassa oli vuoristojääkäridivisioona vahvoissa asemissa.
 Alkuun tahtoi tulla itku siinä laulaessa.  Väinö Roponen
 Sota oli silti sotaa. Partioretkellä Rissanen söi nälkäänsä korvikekahvin poroja, jotka hän oli sekoittanut sakkariiniin. 50 asteen pakkasessa varpaat paleltuivat niin pahoin, että lääkäri harkitsi jo niiden amputoimista.
 Suurin vaara tuli miinoista, joita saksalaiset olivat virittäneet kaikkialle. Erityisen häijyjä olivat niin sanotut hyppymiinat, jotka pomppasivat lauetessaan ensin ylöspäin ja vasta sen jälkeen kylvivät ympärille tuhansia sirpaleita.
 – Kerran ryhmän vetäjä astui suksiltaan, jolloin jalkojen alla paukahti ja hyppymiina kimposi häntä reiteen – mutta onneksi se putosi tantereelle eikä räjähtänyt. Meitä oli suunnilleen kymmenen miestä siinä miinan ympärillä. Olisihan siinä pahaa jälkeä tullut.
 Kuoleman vaara, väsymys, vilu, nälkä ja turhautuminen entisten asetoverien kanssa käytyyn sotaan olivat kypsyttäneet miehet. Rissanen kuvaa joukko-osastoaan "nuorten miesten pinnariporukaksi", joka oli kerta kaikkiaan kyllästynyt sotaan.
 – Niin kuin olin itsekin, en ollut esimerkillinen ryhmänjohtaja. Kun metsässä harjoiteltiin, huusin kovalla äänellä komentoja, kun kaverit istuivat suksien päällä.
 Väinö Rissasen mukana kulki sodassa kaksi kirjaa: pieni kartasto sotapolun seuraamista varten ja muistio, johon hän kirjasi ylös asetoverinsa pitämän vaikuttavan puheen. Veli-Pekka Hämäläinen / Yle
 Sitten talvi vaihtui kevääksi. Viimeisetkin saksalaiset joukot lähtivät Norjan puolelle 27. huhtikuuta. Ryhmänjohtajana Rissasen velvollisuuksiin kuului iltahartauden pitäminen, mutta juuri tuona iltana hän ei voinut sitä tehdä pahan angiinan vuoksi.
 Sitten tapahtui jotakin, jonka Rissanen muistaa hyvin vielä tänäkin päivänä, 74 vuotta myöhemmin. Hän antoi iltahartauden pitämisen tehtäväksi Mattila-nimiselle korpraalille. Hiljaisena ja hintelänä miehenä tunnettu korpraali piti puheen, ja sittemmin Rissanen kirjoitti sen ylös ulkomuistista:
 "Hyvät aseveikot. Olen ollut joukoissanne vasta vähän aikaa, mutta olen ihmetellyt, miksi te kiroilette noin paljon. Purnaatte ja pinnaatte joka asiassa. Tiedän kyllä, että teillä on takana erittäin raskas talvi Käsivarren tuntureilla pimeissä, savuisissa teltoissa vailla pesumahdollisuuksia, kylmä, nälkä ja sodan jännitys jokapäiväisenä kiusana.
 Mutta eikö asiat ole nyt toisin? Ei se ole teidän päälliköidenne ja johtajienne ansiota, että olette nyt täällä. Kyllä se on ollut Jumalan käsi, joka on ohjannut latunne ja polkunne läpi miinakenttien ja tykistön tuli-iskujen.
 Vajaa tunti sitten tuli komppanian toimistoon tieto, että viimeisetkin saksalaiset joukot ovat vetäytyneet Kilpisjärveltä rajan yli Norjan puolelle. Ajatelkaa, sota on loppunut! Ja pieni Suomi on täyttänyt rauhanehdot, häätänyt vieraat pois Suomen alueelta.
 Katsokaa noita puhtaan valkeita tuntureiden huippuja, katsokaa tuota kevään kirkasta sinitaivasta. Valkoinen ja sininen, ne ovat Suomen värit, jotka saavat vapaasti liehua isänmaan kunniaksi. Eikö meillä ole aihetta suureen kiitokseen? Ja teemme sen nyt lukemalla yhteen ääneen Isä meidän -rukouksen."
 Rissanen muistaa seuranneensa, miten tavallisesti levoton ja hälisevä joukko oli puheen aikana hiirenhiljaa. Katseet kääntyivät alas, sormet menivät ristiin. Sota oli loppu.
 Mukavaltahan se tuntui kuulla äidin ääntä.  Väinö Rissanen
 Huonoon kuntoon joutunut Rissanen pääsi toipumaan ensin Kihlangin sairaalaan ja sitten muutamaksi viikoksi kotiin. Se tuntui hienolta – nuorukainen oli kirjoittanut vanhemmilleen melkein joka viikko, mutta kelirikon vuoksi kirjeet eivät olleet tulleet perille.
 – Tulin ensin Tampereelle siskoni luo, missä minulla oli asuinpaikka. Viereisestä kaupasta kävin soittamassa kotiin, että tulen parin päivän päästä Kuopioon. Mukavaltahan se tuntui kuulla äidin ääntä.
 "Itsepä menitte, pitäkää nahkoissanne"
 Rissanen, Muraja ja Roponen muistavat sodanjälkeisen Suomen yhteiskuntana, jossa veteraaneista ei puhuttu mitään. Sitten kun alettiin puhua, sävy oli tyly.
 – Itsepä menitte, pitäkää nahkoissanne, tiivistää Rissanen.
 Vuosikymmenien vieriessä asenne alkoi muuttua. Ensimmäistä kansallista veteraanipäivää vietettiin vuonna 1987. Kun tästä kerrottiin radiossa Väinö Roposen työpaikalla Iisalmessa, työnjohtaja kommentoi: "Olipa aikakin".
 Seuraavana vuotena kuorolaulua harrastanut Roponen sai ensimmäisen kerran esitettäväkseen uuden laulun, jonka oli kirjoittanut musiikinopettaja  Kalervo Hämäläinen . Se oli  Veteraanin iltahuuto , nykyään yksi tunnetuimmista ja koskettavimmista veteraanilauluista.
 – Alkuun tahtoi tulla itku siinä laulaessa.
 Tänä päivänä Roponen, Muraja ja Rissanen tuntevat olevansa veteraaneina arvostettuja kansalaisia. Siitä yhtenä osoituksena on kutsu kunniavieraina kansallisen veteraanipäivän pääjuhlaan, joka järjestetään Kuopiossa lauantaina 27.4.
 Yhtenä kohokohtana juhlassa on juuri  Veteraanin iltahuuto , jonka veteraanien kuoro esittää yhdessä Kalevalan koulun musiikkiluokkalaisten kanssa.
 Yle lähettää kansallisen veteraanipäivän juhlatilaisuuden lauantaina kello 15 alkaen .

Nuoren korpraalin sanat hiljensivät sotaan kyllästyneen miesporukan – kolme veteraania kertoo, miten sota päättyi ja mitä sitten tapahtui


Summary: Näin kehnoa menestystä puolue ei ole kokenut eduskuntavaaleissa sataan vuoteen.

Keskustan puoluevaltuusto kokoontuu viikonloppuna puimaan vaalitappiotaan. Puolueen johto on julkisuudessa todennut, että tällä tuloksella keskusta ei ole ensimmäisenä hamuamassa mukaan hallitukseen.
 Ovea ei ole kuitenkaan kokonaan suljettu, vaikka asia epätodennäköiseltä näyttääkin. Eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Antti Kaikkosen  mukaan  hallitustunnustelijan kysymyksiin vastataan “asianmukaisesti”.
 Miten puheenjohtaja  Juha Sipilä  näkee puolueen tulevaisuuden?
 Sipilä pitää Riihimäellä kokoontuvalle puoluevaltuustolle puheen, joka on katsottavissa suorana Yle Areenassa alkaen klo 10. Pääset katsomaan puhetta klikkaamalla jutun kuvaa tai  tästä linkistä .
 Puhe on kuitenkin väistyvän puheenjohtajan viesti kenttäväelle. Sipilä ilmoitti pian vaalien jälkeen jättävänsä puheenjohtajuuden. Keskustan uusi puheenjohtaja valitaan syyskuussa.
 Tähän mennessä esillä olleista seuraajaehdokkaista  perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  ja  kuntaministeri  Anu Vehviläinen ovat ilmoittaneet, etteivät ole käytettävissä tehtävään.

Rökäletappion kärsinyt keskusta kokoontuu Riihimäellä – Katso väistyvän puheenjohtajan Juha Sipilän puhe suorana klo 10 alkaen


Summary: Helsingissä asumiskuluja nostavat lisäksi kaupungin tonttien uudet nykyarvoon perustuvat vuokrat.

Monen taloyhtiön kokouslistalla on tänä keväänä hoitovastikkeen korottaminen.
 Taloyhtiöiden hoitokulut nousevat suurissa kaupungeissa tänä vuonna keskimäärin kaksi–kolme prosenttia, arvioi Kiinteistöliitto. Viime vuonna kulut nousivat 1,5–2 prosenttia.
 Hoitokulujen kasvu johtuu erityisesti lämmityksen kallistumisesta, arvioi Kiinteistöliiton pääekonomisti  Jukka Kero . Kaupunkikohtaiset erot ovat kuitenkin hänen mukaansa suuria.
 Taloyhtiön osakkaat maksavat hoitovastikkeella yhteisiä ylläpito- ja kunnossapitokuluja. Niitä ovat esimerkiksi isännöinti, lämmitys, huolto, siivous, jätemaksut, pihanhoito, korjaukset, kiinteistövero ja yhteisten tilojen sähköt. Hoitovastikkeeseen voi kuulua tontin vuokra, jos taloyhtiö ei omista tonttia.
 Vuonna 2017 kerrostaloyhtiön hoitokulut olivat keskimäärin 4,81 euroa asuinneliötä kohden kuukaudessa, ilmenee  Tilastokeskuksen laskelmasta . Lämmityskulut olivat tästä lähes neljänneksen.
 Kaukolämmön kallistuminen nostaa hoitovastikkeita erityisesti rannikon kaupungeissa, joissa kaukolämpö tuotetaan kivihiilellä ja maakaasulla, Kero sanoo.
 Erityisen vahvasti kaukolämmön kallistuminen näkyy hänen mukaansa Helsingissä.
 Pääkaupungissa kaukolämpöä käyttävän vanhan kerrostaloyhtiön hoitokulut voivat nousta tänä vuonna lähes viisi prosenttia, Kero arvioi.
 Kaukolämpö kallistunut reippaasti
 Kaukolämmön hinta nousi Helsingissä viime vuonna peräti 12 prosenttia, kertoo tuoteryhmäpäällikkö  Anssi Juvonen  Helsingin Energialta.
 Se johtuu hänen mukaansa muun muassa veronkorotuksista ja polttoaineiden ja niiden päästöoikeuksien sekä sähkön kallistumisesta.
 Sähkön hinta taas nousi  viime vuonna roimasti , kun kuiva kesä vähensi vesivoiman käyttöä ja sähköä tuotettiin päästöoikeuksiltaan kalliimmilla tavoilla.
 Ensi vuonna kaukolämmön hinta ei näyttäisi nousevan yhtä paljon, sillä kivihiilen markkinahinta on laskenut, Juvonen sanoo.
 Tulevana kesänä ja ensi syksynä kaukolämpö on hänen mukaansa Helsingissä viimevuotista halvempaa.
 Tonttivuokran korotus nostaa vastiketta kympeillä
 Lämmön kallistumisen lisäksi Helsingissä pitää varautua tonttivuokrien nousuun. Satojen taloyhtiöiden vuokrasopimukset kaupungin kanssa saavat uudet ehdot vuodenvaihteessa.
 Uudet vuokrasopimukset kasvattavat kuukausittaisia asumiskuluja puolestatoista eurosta hieman yli kolmeen euroon asuinneliötä kohti,  Helsingin kaupunki laskee .
 Esimerkiksi Pohjois-Haagassa sijaitsevan sataneliöisen kerrostaloasunnon hoitovastike nousisi noin 180 eurolla kuukaudessa.
 Siirtymäaika uusiin tonttivuokriin on kuitenkin kymmenen vuotta. Ensimmäisenä vuonna lisälasku on puolet uudesta vuokrasta eli noin 90 euroa lisää kuukaudessa.
 Isoa korotusta kaupunki perustelee sillä, että tonttien arvo on nyt huomattavasti suurempi kuin kymmeniä vuosia sitten, kun vuokrasopimukset on tehty.
 Kiinteistövero nousee 20:ssä kunnassa
 Taloyhtiön hoitokuluja voi paisuttaa myös kiinteistöveron nosto.
 Kahdenkymmenen kunnan valtuustot ovat nostaneet vakituisen asunnon kiinteistöveroa tälle vuodelle. Neljässä kunnassa veroa on puolestaan laskettu.
 Kiinteistöveron uudistusta  on suunniteltu pitkään, mutta se tullee voimaan vasta 2022,  Jukka Kero  arvioi.
 Alla olevasta taulukosta näet kaikkien Suomen kuntien vakituisen asunnon kiinteistöverot vuonna 2019.

Lämpiääkö asuntosi kivihiilellä, maakaasulla tai sähköllä? Asumiskulusi ovat nousussa


Summary: Kommunismin romahdettua slovakialaisille sanottiin, että maa yltäisi Itävallan elintasoon kolmessa vuodessa. Tästä lupauksesta on kohta kolme vuosikymmentä.

WIEN / BRATISLAVA Klemens Himpelen  sormi kulkee pitkin paperille tulostettua listaa ja pysähtyy Helsingin kohdalle.
 Wien on muutaman pykälän ylempänä, luettelon ykkösenä.
 – Jess! Mehän voitettiin teidät ihan selvästi, Wienin kaupungin talouspäällikkö hihkaisee tutkiessaan Economist-lehden listausta maailman parhaimmista kaupungeista.
 Huumorimiehiä.
 Talouspäällikön sormi jatkaa listaa alaspäin ja pysähtyy Bratislavan kohdalle. Yhtäkkiä hiljaisuus laskeutuu Himpelen työhuoneeseen Wienin Ernst-Happel -stadionilla.
 EU:n itälaajenemisesta 15 vuotta Slovakia on yksi niistä 10 valtiosta, jotka liittyivät EU:hun 1. toukokuuta 2004. EU:n jäseniksi tulivat tuolloin myös Viro, Latvia, Liettua, Puola, Unkari, Slovenia, Tšekki, Kypros ja Malta. Bulgaria ja Romania liittyivät EU:hun 2007 ja Kroatia 2013. Unioniin kuuluu tällä hetkellä 28 jäsenvaltiota, mukaan luettuna Britannia.
 Slovakian pääkaupungille ei sovi naureskella, ei ainakaan Wienissä.
 – Bratislava on kehittynyt hienosti viime vuosina. Luonnollisesti Wien haluaa kaupunkina tukea alueen kehittymistä. Elinvoimainen Bratislava on myös Wienin etu, ehdottomasti, Himpele sanoo.
 Talouspäällikkö puhuu Bratislavasta kuin olisi Helsingin kaupungin virkamies, jota on pyydetty esittämään julkinen näkemys Tallinnasta.
 Varovaisuudelle on syynsä.
 Slovakia vapautui kommunismista vasta 30 vuotta sitten. Bratislavan elintaso on tässä ajassa noussut huimasti, mutta kaupunki ei vielä paini samassa sarjassa Wienin kanssa.
 Tässä tilanteessa hyväntahtoinen huumori voidaan äkkiä tulkita ilkeäksi pilkaksi.

 Kaksi kaupunkia vai yksi suuri kaksoiskaupunki?
 Itävallan ja Slovakian pääkaupunkinen välinen elintasoero on vuosi vuodelta kaventunut. Joidenkin talousmittareiden mukaan Bratislavan alue on jo nyt ohittanut Wienin.
 Eurostatin tuoretta ostovoimavertailua on kevään mittaan ihmetelty niin Itävallassa kuin Slovakiassakin. Sen mukaan Bratislavan asukkailla on enemmän varaa ostaa hyödykkeitä, kun otetaan huomioon Wieniä alhaisempi hintataso.
 Selitys löytyy laskentatavasta.
 – Hyödykkeiden hinnat on kerätty kansallisella tasolla, mikä vääristää kaupunkien vertailua, WiiW-taloustutkimusinstituutin apulaisjohtaja  Mario Holzner  kertoo työhuoneessaan Wienin keskustassa.
 – Bratislavan alueella hintataso on huomattavasti korkeampi kuin muualla Slovakiassa. Itävallassa alueelliset erot ovat paljon pienemmät, Holzner jatkaa.
 Yle Uutisgrafiikka

 Itäisen Euroopan talouteen erikoistuneen Holznerin mukaan Wien ja Bratislava muodostavat  kaksoiskaupungin .
 Hänen työpaikaltaan on reilun tunnin ajomatka Bratislavan keskustaan.
 – Se on vähemmän kuin ajaisi Pariisin yhdeltä laidalta toiselle, Holzner vertaa.
 Kun uusi raideyhteys Bratislavan ja Wienin välille valmistuu vuonna 2023, matka-aika supistuu edelleen 40 minuuttiin. Tutkijoiden mukaan tämä on merkittävä käänne kaupunkien historiassa, sillä tunti on eräänlainen työmatkailun haamuraja.
 Sen alittaminen mahdollistaa periaatteessa yhteisten työmarkkinoiden syntymisen.
 Yle Uutisgrafiikka
 Bratislavasta ratkaisu Wienin työttömyyteen
 Bratislavan ja Wienin työllisyyslukujen valossa yhteisten työmarkkinoiden luominen olisi järkevää.
 Wienin väestö on kasvanut voimakkaasti viimeiset 10 vuotta, mutta kaikille tulijoille ei ole löytynyt töitä. Itävallan pääkaupungissa työttömyys on nyt noussut 10 prosentin tuntumaan.
 Samaan aikaan Bratislavassa kärvistellään työvoimapulassa, ja Slovakia onkin alkanut höllentää EU:n ulkopuolta tulevan työvoiman tarveharkintavaatimuksia.
 Joustavasti rajan yli liikkuva työvoima ratkaisisi kerralla molempien kaupunkien ongelmat.

 Käytännössä yhteisten työmarkkinoiden muodostaminen on kuitenkin hyvin vaikeaa. Palkkataso ja työmarkkinoiden rakenne ovat kovin erilaiset. Kielikin vaihtuu rajan yli mentäessä.
 – Wienissä kehitetään ja tutkitaan, Bratislavassa tuotetaan. Etenkin autoteollisuus työllistää Slovakian puolella rajaa. Wienin alue on yksinkertaisesti eri kohdassa arvonmuodostusta, WiiW-instituutin Slovakian tutkija  Doris Hanzl-Weiss  sanoo.
 Niin kauan kun Wienin palkkataso on noin kaksikertainen Bratislavaan nähden, työvoima liikkuu kaupunkien välillä vain yhteen suuntaan. Wienistä Slovakian puolelle matkaa lähinnä turisteja ja shoppailijoita.
 Tutkijoiden mukaan yksi tapa tasoittaa palkkaeroja ja stimuloida työmarkkinoita olisi tarjota Bratislavaan suuntaaville työmatkustajille taloudellista tukea esimerkiksi verohelpotusten muodossa. Tälläiset suunnitelmat ovat kuitenkin toistaiseksi jääneet puheiden tasolle.
 – Kaksoiskaupungin konseptista puhutaan, mutta poliittinen tahto sen toteuttamiseksi puuttuu. Ainakaan Wienissä sitä ei ole tarpeeksi, Holzner arvioi.
  Tutkijat Mario Holzner ja Doris Hanzl-Weiss näkevät Wienin ja Bratislavan välillä paljon kehitysmahdollisuuksia. Antti Haanpää / Yle
 Asuntojen hinnat maltillisia
 Bratislavan tarjoamat mahdollisuudet eivät tutkijoiden mukaan kiinnosta Itävallan pääkaupungissa siitä yksinkertaisesta syystä, että wieniläiset ovat verrattain tyytyväisiä nykyiseen elämäänsä.
 Tämä on helppoa uskoa  Judith Schüblin  ja  Daniel Reitermanin  kodissa muutaman kilometrin päässä Wienin keskustasta. Perhe asuu 2000-luvulla rakennetussa avarassa kolmiossa hyvin kulkuyhteyksien varrella. Huoneiston parvekkeelta näkyy puistoa ja leveä pyörätie. Rappukäytävässä tuntemattomat tervehtivät toisiaan.
 Kaupungin tukeman asunnon vuokra on 530 euroa kuukaudessa. Se on yli puolet vähemmän kuin mitä Helsingissä pitäisi maksaa vastaavanlaisesta asunnosta yksityisillä markkinoilla.
 Energia-alalla työskentelevät Schübl ja Reiterman tekevät omasta tahdostaan osa-aikaista työviikkoa.
 – Tienaamme yhdessä verojen jälkeen noin 3 000 euroa kuukaudessa. Kyllä sillä pärjää, kun asumiskulut ovat melko pienet, Reiterman kuvailee perheensä taloutta.
 Daniel Reiterman ja Judith Schübl ovat tyytyväisiä elämäänsä Wienissä. Poika Alwin on tyytyväinen leipäänsä. Antti Haanpää / Yle
 Kun uusi junayhteys valmistuu, perhe voisi periaatteessa asua Slovakian puolella ja käydä töissä Wienissä. Bratislavasta tilavamman asunnon saisi halvemmalla.
 Tämä ei kuitenkaan yksin riitä syyksi lähteä Wienistä.
 - Bratislava on mukava kaupunki käydä, mutta sinne muuttaminen tai vaikka työskentely... En tiedä, ei se oikein houkuttele, jos ihan nyt ihan rehellisesti sanon, Schübl toteaa.
 – Kyse ei ole yksin omasta taloustilanteesta tai asunnosta. Wienissä on erittäin toimiva julkinen liikenne, puistot ja koulut ovat nekin kunnossa, Reiterman pohtii.
 Jotkut ovat kuitenkin jo vaihtaneet Wienin Bratislavaan.
 Kotimaan kutsu
 Bratislavan keskustassa silmiin pistävät tornitalojen huipulla hohtavat valomainokset. IBM loistaa sinisenä, Sharp kirkkaan punaisena.
 Molemmat ovat suuria ja tunnettuja IT-alan nimiä. Mutta eivät aivan tätä päivää.
 Mainoskylttien valo kajastaa IT-asiantuntija  Vladimir Bernatin  kotiin. Hän päätti muuttaa takaisin Slovakiaan Wienissä ja Helsingissä vietettyjen vuosien jälkeen.
 – Löysin slovakialaisen vaimon, Bernat sanoo kotisohvallaan.
 Bernat kokee, että hän on henkilökohtaisesti hyötynyt Slovakian EU-jäsenyydestä. Kansainvälinen ura IT-alalla olisi ollut paljon vaikeampi, jos maa olisi 15 vuotta sitten päättänyt jäädä Euroopan unionin ulkopuolelle.
 – Kyse on myös onnesta. Monilla lähtijöillä oli periaatteessa samat mahdollisuudet pärjätä. Olin kuitenkin valmis matkustamaan ja asiat alkoivat kääntyä paremmin päin. Kaikille ulkomaille lähtijöillä ei käynyt yhtä hyvin, Bernat kertoo.
 Vladimir Bernat ei haikaile takaisin Wieniin. Antti Haanpää / Yle
 "Bratislava näyttää käytetyltä"
 Slovakian väkiluku laski pitkään maan itsenäistyttyä. Syntyvyys putosi ja Bernatin kaltaiset kouluttautuneet nuoret suuntasivat ulkomaille. Trendi kuitenkin kääntyi vuonna 2011. Tuolloin maahan alkoi palata enemmän ihmisiä kuin sieltä lähti.
 Bernat sanoo olevansa tyytyväinen elämäänsä Bratislavassa. Hän ansaitsee hieman vähemmän kuin Wienissä, mutta elinkustannukset ovat alhaisemmat. Vajaan neljän tuhannen euron kuukausipalkalla elää Bratislavassa mukavasti. Sillä hoitaa lasten hoitomaksut yksityisessä päiväkodissa ja rakennuttaa uuden kodin.
 Talouskehityksen myötä itäisen ja läntisen Euroopan elintasoero on alkanut kuroutua umpeen, ainakin läntisessä Slovakiassa. Ihmisten ajatusmaailma kuitenkin muuttuu talouslukuja hitaammin.
 Bernatin mukaan suurin ero Wienin ja Bratislavan välillä on ihmiset, heidän asenteensa.
 – Miten minä haluan elää kaupungissa? Haluanko, että kaupungin yhteiset tilat ovat mukavia vai haluanko pitää enemmän huolta vain omista asioista? Wienissä tähän suhtaudutaan eri tavalla ja sen huomaa. En nyt halua sanoa, että Bratislava on likainen, mutta kyllähän se käytetyltä näyttää, Bernat sanoo.
 Suoraa tietä oopperaan
 Bratislavan lähiöissä maali voi siellä täällä hilseillä, mutta kaupungintalon rappauksesta on turha etsiä halkeamia. Toisessa kerroksessa pormestari  Matúš Vallo  ojentaa kätensä, päättäväinen puristus ja tiukka kysymys.
 – Mitä olet pitänyt kaupungista? Sano nyt ihan täysin rehellisesti, älä säästele yhtään, Vallo pyytää.
 – Vai että muistuttaa Tallinnaa... Kyllä, ymmärrän, pormestari tuumii mietteliäänä.
 Bratislavan pormestari Matúš Vallo aikoo tiivistää yhteistyötä Wienin kanssa. Antti Haanpää / Yle
 Vallon mielestä Bratislavaa ei kannata verrata Wieniin. Hänestä kaupungeista puhuttaessa oleellista ovat mittasuhteet ja etäisyydet. Jos haluaa mennä maailmanluokan oopperaan, Bratislavasta voi helposti ajaa Wieniin, Vallo vertaa.
 Tähän tarvitaan ainoastaan hyvä tie ja rahaa oopperalippuihin. Bratislavalla on tarjota molemmat.
 – Kaupungin työllisyystilanne on erinomainen ja kulkuyhteydet paranevat koko ajan, pormestari kuvailee.
 Vallon mukaan on selvää, että Bratislavaa ja Wieniä pitäisi ajatella yhteisenä kaupunkialueena, kaksoiskaupunkina, jota tulisi myös kehittää yhdessä.
 Hän kuitenkin myöntää, että toistaiseksi puhetta on ollut enemmän kuin tekoja.
 – Mutta meidän puoleltamme ei ole mitään asenneongelmaa. Me voimme vain ja ainoastaan hyötyä kaksoiskaupungin kehittämistä, Vallo sanoo.
 Julkisten liikennevälineiden käyttö on viime vuosina laskenut Bratislavassa. Tutkijoiden mukaan yksityisautoiluun siirtyminen kertoo sekä vaurastumisesta että arvoista. Antti Haanpää / Yle
 Joko ollaan perillä?
 Jos Bratislavan alueen talouskasvu jatkuu nykyisellä radallaan, kaupunki voisi teoriassa saavuttaa Wienin vaurauden 2030-luvulla.
 Se on yksi iso Jos.
 Talousasiantuntijoiden mukaan Bratislavan alueen talous ei ole kestävällä pohjalla, sillä se nojaa liian voimakkaasti tuotantoon, etenkin autoteollisuuteen. Pelkästään Volkswagen työllistää alueella 14 000 ihmistä.
 Alkuvuodesta saksalainen autojätti ilmoitti irtisanomisista Bratislavassa. Työn automatisoinnin edetessä tällaisia uutisia tullaan kuulemaan entistä useammin.
 Bratislavan pormestari ei ole kuitenkaan huolissaan.
 – Kyllä me pärjäämme. Olemme aina pärjänneet. Selviydyimme sosialismista, ja nyt maa on ottanut uuden presidentin myötä käänteen kohti liberaalia Eurooppaa, Vallo kuvailee.
 Tätä matkaa Slovakia on tosin tehnyt jo tovin.
 – Meidän sukupolvellemme tärkein asia on ollut samettivallankumous, jossa maa luopui kommunistisen puolueen yksinvallasta. Tuolloin meille luvattiin, että kolmessa vuodessa otamme kiinni Itävallan elintason, Vallo muistelee.
 Tästä lupauksesta tulee syksyllä kuluneeksi kolme vuosikymmentä.
 – En oikeasti tiedä, koska siihen pisteeseen päästään, ettei idän ja lännen välillä ole mitään eroa. Eihän kukaan tiedä. Mutta se voi olla, että se aika alkaa nyt jo vähän siintää, Vallo arvioi.
 Sitä kohti.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 18 saakka. Tervetuloa mukaan.
 Lue lisää:
 45-vuotias Zuzana Čaputová nousee Slovakian ensimmäiseksi naispresidentiksi – "On mahdollista olla antautumatta populismille"
 Slovakialaisten Jánin ja Martinan piti mennä toukokuussa naimisiin – sen sijaan heidät ammuttiin, ja nyt mielenosoittajat vaativat politiikkaa ilman korruptiota
 Raportti: Maailman viihtyisin kaupunki löytyy Itävallasta – Helsinki putosi kärkijoukosta

IT-ammattilainen Vladimir Bernat teki uraa maailman parhaassa kaupungissa, mutta valitsi Bratislavan – Slovakian pääkaupunki kirii kiinni naapurinsa Wienin etumatkaa


Summary: Laukaustenvaihto tapahtui Sri Lankan itäosassa lähellä kaupunkia, jossa yksi pääsiäisen iskuista tehtiin.

Itäisessä Sri Lankassa on löydetty uutistoimisto Reutersin mukaan 15 ihmisen ruumiit yöllisen tulitaistelun jäljiltä. Joukossa on kuuden lapsen ruumiit.
 Tulitaistelu käytiin turvallisuusjoukkojen ja epäiltyjen islamistitaistelijoiden välillä Sainthamaruthussa etelään Batticaloasta.
 Batticaloassa tehtiin yksi  pääsiäissunnuntain terrori-iskuista , joissa kuoli 253 ihmistä.
 Kerromme kohta lisää.

Sri Lankassa 15 kuoli tulitaistelussa armeijan ja islamistien välillä


Lähes joka toinen suomalainen haluaa perussuomalaiset seuraavaan hallitukseen, ilmenee  Uutissuomalaisen  teettämästä gallupista.
 Tämän ja viime viikon aikana tehdystä gallupista ilmenee, että useampi kuin joka viides näkee, että perussuomalaisten pitäisi ehdottomasti olla hallituksessa ja hieman yli joka neljäs, että sen olisi hyvä olla mukana.
 Oppositioon perussuomalaiset jättäisi noin joka kolmas kyselyyn vastannut. Perussuomalaisia ei missään tapauksessa halua hallitukseen 16 prosenttia ja yhtä moni pitäisi hyvänä, jos puolue ei olisi mukana.Tutkimuksen on tehnyt Tietoykkönen web-kyselyllä.
 Tutkimukseen haastateltiin tuhatta ihmistä. Virhemarginaali on 3,1 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lue myös:
 Analyysi: Näin luet hallitustunnustelija Antti Rinteen kysymyslistaa –  SDP lupasi muutosta ja eriarvoisuuden vähentämistä
 Tässä ovat hallitustunnustelija Antti Rinteen 11 kysymysteemaa  puolueille – Alustavat talouskeskustelut lykkäävät  neuvottelujen aloitusta
 Analyysi: SDP ei pelkää lisävelkaa – taloudesta tulee hallitusneuvotteluiden kipukohta

Uutissuomalainen: Lähes puolet suomalaisista haluaisi perussuomalaiset hallitukseen


Summary: Vanhemmat laittavat lapsiaan englanninkieliseen päiväkotiin hyvin erilaisista syistä.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Englanninkielisten päiväkotien tai varhaiskasvatusryhmien suosio vaikuttaa kasvavan hiljalleen, kertovat STT:n haastattelemat varhaiskasvatusasiantuntijat eri puolilta maata. Tarkkaa tilastotietoa asiasta ei kuitenkaan ole.
 Vanhemmat laittavat lapsiaan englanninkieliseen päiväkotiin hyvin erilaisista syistä, opetusministeriöstä kerrotaan. Yleistä on, että englanti on perheen yhteinen kieli tai lapsi on kaksikielinen. Jotkut vanhemmat valitsevat englanninkielisen päiväkodin, koska he haluavat lapsensa oppivan englantia ajoissa.
 Helsingin kaupungin pedagogisen asiantuntijan  Satu Koistisen  mukaan joskus englanninkielisen päiväkodin valitsemisen taustalla on yksinkertaisuudessaan se, että se on lähimpänä kotia tai lapsi saa sattumalta juuri sieltä paikan.
 Opetusministeriön opetusneuvos  Kirsi Alila  arvioi, että englanninkielisiä päiväkoteja on enemmän yksityisellä kuin kunnallisella puolella. Kunnallisellakin puolella englanninkielisiä päiväkoteja on, mutta valtaosassa niistä vain osa varhaiskasvatustoiminnasta annetaan englannin kielellä.
 – Tällöin puhutaan kielisuihkutuksesta tai kielirikasteisesta päiväkodista.
 Ainakin Helsingissä ero yksityisten ja kunnallisten englanninkielisten päiväkotien määrässä on suuri. Pääkaupungissa 31 yksityistä päiväkotia tarjoaa joko kokonaan tai osittain englanninkielistä varhaiskasvatusta. Kunnallisissa päiväkodeissa puolestaan vain kuudessa osa varhaiskasvatuksesta annetaan englanniksi.
 Ikärajana monin paikoin kolme vuotta
 Yksityiset päiväkodit saavat itse valita, minkä ikäisiä lapsia he ottavat vastaan. Monissa englanninkielisissä päiväkodeissa ikärajana on kolme vuotta. Alilan mukaan päiväkodit ovat perustelleet tätä valintaa esimerkiksi sillä, että lapsen pitäisi hallita jo joiltakin osin suomen tai ruotsin kieli ennen uuden kielen opettelemista.
 Kaksikielisyystutkija ja filosofian tohtori  Sirje Hassinen  sanoo, että kaksikielisyys ei lisää riskiä kielen kehityksen viivästymiin tai häiriöihin. Hassisen mukaan ei ole perusteita ajatella, että liian varhainen englanninkielisessä päiväkodissa aloittaminen sotkisi lapsen äidinkielen oppimista.
 Kun lapsi alkaa opetella toista kieltä vasta kolmannen ikävuoden jälkeen, puhutaan peräkkäisestä kaksikielisyydestä. Hassisen mukaan lapset omaksuvat kaikki äidinkielensä suunnilleen ensimmäisen neljän elinvuoden aikana. Lapsi oppii aikuiselta, mutta tarvitsee harjoittelua varten myös samanikäistä seuraa.
 – Päiväkoti, kaverit ja erilaiset kerhot tukevat lapsen kielen kehittymistä.

Englanninkielisen varhaiskasvatuksen suosio kasvaa hiljalleen


Summary: Biden ohitti summallaan kilpailijansa Beto O'Rourken Texasista ja Vermontin senaattorin Bernie Sandersin.

Yhdysvaltain presidenttikisaan ilmoittautunut entinen varapresidentti  Joe Biden  ilmoittaa keränneensä rahaa 6,3 miljoonaa dollaria eli noin 5,6 miljoonaa euroa ensimmäisen vuorokauden aikana ehdokkaaksi lähtemisen ilmoituksensa jälkeen.
 Summa on suurin, mitä demokraattiehdokkaiden joukossa on kerätty ensimmäisen vuorokauden aikana tulevia vaaleja varten.
 Uutistoimisto AP siteeraa Bidenin lehdistötiedotetta, jonka mukaan lähes 97 000 yksittäistä ihmistä kaikista 50 osavaltiosta lahjoitti Bidenin kampanjaan. Näistä 65 000 ihmistä ei oltu lähestytty sähköpostitse.
 Biden ohitti summallaan kilpailijansa edustaja  Beto O'Rourken  Texasista, joka keräsi ensimmäisenä päivänä 6,1 miljoonaa dollaria ja Vermontin senaattorin  Bernie Sandersin , jonka kampanja rikastui ensimmäisenä päivänä hieman alle kuusi miljoonaa dollaria.
 Biden osallistui itse keräystilaisuuteen torstaina Philadelphiassa, jossa tavoitteena oli kerätä puoli miljoonaa dollaria. Järjestäjien mukaan tämä summa ylittyi reippaasti.
 Barack Obaman  varapresidenttinä toiminut Biden ilmoittautui mukaan presidenttikisaan torstaina. Hän sanoi, että kansakunnan sielu on vaakalaudalla presidentti Trumpin aikakaudella.
 Lähentelysyytökset varjostavat kampanjaa
 Biden on joutunut viime aikoina suurennuslasin alle  lähentelysyytösten takia . Maalis-huhtikuun vaihteessa kaksi eri naista on syyttänyt Bidenia epäasiallisesta käytöksestä.
 Nevadalainen demokraattipoliitikko kertoi Bidenin koskettaneen häntä sopimattomasti kampanjatilaisuudessa vuonna 2014. Nevadalaispoliitikon mukaan Biden oli suudellut häntä takaraivoon.
 Tämän jälkeen entinen poliittinen avustaja kertoi paikallislehdelle kokeneensa vastaavaa varainkeruutilaisuudessa vuonna 2009. Naisen mukaan Biden oli koskettanut häntä kasvoihin molemmilla käsillä ja hieronut nenäänsä naisen nenään. Biden oli tullut kiittämään avustajia heidän työstään.
 Biden on kertonut "kätelleensä, halanneensa ja osoittaneensa kiintymystä" lukemattomia kertoja urallaan, muttei ole koskaan kokenut käyttäytyneensä sopimattomasti.
 – Jos esitetään, että tein niin, kuuntelen kunnioittaen. Mutta se ei koskaan ollut tarkoitukseni, Biden sanoi sunnuntaina ensimmäisen syytöksen jälkeen julkaistussa lausunnossa.
 Lue myös:
 Entinen varapresidentti Joe Biden USA:n presidenttikisaan  (25.4.)
 Yhdysvaltain politiikan asiantuntija Ylelle: ”Biden on demokraateista se, joka pystyy lyömään Trumpin”  (25.4.)
 Jo kaksi naista syyttää presidenttiehdokkuutta harkitsevaa Joe Bidenia sopimattomasta käytöksestä (2.4.)

Joe Biden keräsi 6,3 miljoonaa dollaria kampanjansa ensimmäisenä vuorokautena


Mosambikissa yli 30 000 ihmistä on evakuoitu hirmumyrskyn tieltä ja 70 000 ihmistä on yhä vaarassa, kertoi YK:n humanitaarisen avun yksikkö OCHA perjantaina. Asiasta uutisoi  CNN .
 Sadoittain rakennuksia tuhoutui, liikenne ja viestintäyhteydet katkesivat ja ainakin yksi ihminen kuoli, kun hirmumyrsky Kenneth iski Mosambikiin. Mosambik ei ole ehtinyt vielä toipua edes edellisestä, viime kuussa maahan iskeneestä Idai-myrskystä, kun uusi tuho iski.
 Vaikka myrskytuulien nopeus laantui perjantain aikana, lähipäiviksi on luvassa rankkasateita, mikä lisää maanvyöryjen ja tulvien vaaraa.
 Viime kuussa Mosambikiin, Malawiin ja Zimbabween iskenyt Idai tappoi yli tuhat ihmistä ja aiheutti liki kahden miljardin euron vahingot.
 Lue myös:
 Ensimmäiset tiedot Mosambikin syklonista: taloja tuhoutunut, laivoja uponnut, moniin alueisiin ei ole saatu lainkaan yhteyttä
 HRW: Hirmumyrskyn ruhjomassa Mosambikissa on kiristetty seksiä vastineeksi ruoka-avusta

Yli 30 000 ihmistä evakuoitu hirmumyrskyn vuoksi Mosambikissa


Summary: Talon yläkerta joudutaan purkamaan kokonaan.

Kaksi ihmistä saatiin pelastettua vanhan omakotitalon palosta myöhään perjantaina Somerolla.
 Pelastuslaitos sai pelastettua noin 150 neliöisen vanhan rakennuksen kaksi asukasta, mutta talo ehti palaa käyttökelvottomaksi.
 Päivystävän palomestarin  Jukka Marjusen  mukaan talon yläkerta joudutaan purkamaan kokonaan, ja sammutustyöt jatkuvat aamuun saakka. Pelastuslaitos sai hälytyksen palosta yhdentoista aikaan illalla.
 Talosta pelastetut asukkaat olivat palon syttymishetkellä hereillä ja ovat Marjusen mukaan "kohtuukunnossa".
 Palon syttymissyytä tutkitaan aamun valjetessa.

Kaksi ihmistä pelastettiin rakennuspalosta Somerolla