Summary: Asiantuntijan mukaan joskus sopiva etappi jaksaa on vain aamupalasta lounaaseen. Lapsensa menettänyt sanoo, että suuressa surussa on tärkeää palastella hetket niin, että ne kestää.

Sinä iltana  Senja Raappana  oli taas kipeä. Hän pelasi kuitenkin innoissaan lautapelejä äitinsä  Varpu Hintsasen , tämän miehen  Sami Hintsasen  ja tyttären  Amandan  kanssa.
 Senja halusi pelata vielä Afrikan tähteä. Kello alkoi kuitenkin olla yöllä jo kaksitoista.
 – Nyt tytöt oikeasti pitää siirtyä jo unten maille, vaikka on kesäloma. Jatketaan huomenna, äiti Varpu Hintsanen sanoi.
 Senja halusi pelata heti aamulla Afrikan tähteä. Näin sovittiin ja peli jätettiin pöydälle.
 Peliä ei koskaan ehditty pelata. Senja kuoli aikaisin seuraavana aamuna viime kesäkuussa.
 Elämä oli yhtäkkiä säpäleinä
 Senjan syöpä tuli yllätyksenä kolmisen vuotta sitten. Yksityinen lääkäri luuli, että vatsakivut johtuvat umpisuolesta. Sairaalan päivystyksessä selvisi hyvin pian, että sairaus on jotakin ihan muuta.
 Yhtäkkiä Varpu Hintsanen makasi lapsensa vieressä patjalla lasten syöpäosastolla. Sitä yötä hän ei ikinä unohda. Miten ihmeessä tässä näin kävi?
 – Elämän piti olla kaikilla tavoilla hirvittävän hyvin, mutta se olikin täysin säpäleinä. Elämässä ei ollut mitään sellaista, mitä siinä luulin olevan vielä aamulla.
 Varpu Hintsanen oli tavannut vuosi aikaisemmin ihanan miehen, musiikista ja teatterista tutun Sami Hintsasen. Yläkerran remontti Akaassa oli valmistunut ja kaikilla uusperheen lapsilla oli omat huoneet.
 Elämän piti tasoittua ja hymyillä ja sitten tapahtui se pahin mahdollinen.
 Iloa surun keskelle
 Varhaisessa vaiheessa hoitoa Hintsaset tekivät päätöksen. Senja rakasti ihmisiä ja juhlia, värejä, naurua, huumoria ja iloa. Perhe halusi tuoda niitä hänen elämäänsä.
 – Minun tehtäväni äitinä on tukea lasta ja muuta perhettä ja tuoda iloa surun keskellä lapselle, Varpu Hintsanen päätti.
 Perhe päätti nauttia jokaisesta päivästä ja tehdä jokaisena päivänä jotain kivaa niillä reunaehdoilla kuin hoidosta oli.
 Joka päivä Hintsaset miettivät, mitä kivaa tänään voitaisiin tehdä. Tämä oli samalla keino olla musertumatta surun alle.
 Psykiatrisena sairaanhoitajana Varpu Hintsanen tiesi, että surua on pakko pilkkoa. Mitä suurempi suru, sitä enemmän sitä pitää palastella. Joskus riittää, että selviää minuutin eteenpäin hajoamatta.
 Lapsen sairaus näytti, ettei elämää voi suunnitella.
 – Yhdessä hetkessä kaikki hienot viisivuotissuunnitelmat voivat olla mennyttä. Riittää kun selviän hetkestä ja selviän tästä päivästä. Sen enempää minun ei tarvitsekaan.
 Varpu Hintsanen lapsensa haudalla.  Varpu Hintsanen
 500 perhettä menettää lapsensa vuosittain
 Vuosittain vajaat 500 perhettä menettää alaikäisen lapsensa. Näistä noin 160 on kohtukuolemia.
 Näin sanoo toiminnanjohtaja  Susanna Uittomäki  valtakunnallisesta vertaistukijärjestöstä Käpy-Lapsikuolemaperheet ry:stä.
 – Kaikilla on lupa surra omalla tavallaan. Joku haluaa puhua asiasta paljon esimerkiksi vertaistukiryhmässä, toinen purkaa suruaan yksin metsässä tai työtä tehden. Suru ei noudata mitään tiettyä kaavaa tai aikataulua, Uittomäki sanoo.
 Varsinkin akuutissa tilanteessa yhdestä hetkestä ja yhdestä päivästä eteenpäin meneminen on tärkeää.
 – Voi ajatella, että keskityn hengittämiseen ensin aamupalasta lounaaseen saakka ja mietin vasta sitten seuraavaa hetkeä. Kun huomaan, että selvisin lounaaseen saakka, voin ajatella, että seuraava etappi on iltapala.
 Surun alussa on tärkeää yrittää huolehtia ihan perusasioista: siitä että syö ja nukkuu niin hyvin kuin mahdollista.
 – Läheiset voivat tehdä surevalle ruokaa tai käydä kaupassa ja tarjota tällaista konkreettista apua. Pikku hiljaa helpommat hetket lisääntyvät.
 Asiantuntijoiden mukaan lapsen kuoleman jälkeen vanhempien toimintakyvyn palautumiseen voi mennä 3–4 vuotta. Suru ei kuitenkaan katoa tämänkään jälkeen.
 Yksin on vaikea jaksaa
 Varpu Hintsanen kertoi rehellisesti tilanteesta  blogissaan  ja Instagramissa. Hän tiesi, ettei selviäisi surusta yksin.
 – Jos yhdelle annetaan jäävuoren kokoinen kivi syliin, sen alle tuupertuu. Sama on tässä. Jos annetaan järisyttävä taakka kantaa, on vaikea kantaa sitä yksin. Sitten kun siinä on tutut ja jopa tuntemattomat kantamassa taakkaa, se on huomattavasti kevyempi kantaa.
 Miehensä julkisuutta seurannut Varpu Hintsanen oli varautunut siihen, että tapa ei miellytä kaikkia. Puhumalla julkisesti asioista avaa oman tragediansa ja antaa ihmisille aseet satuttaa.
 – Tästä syystä moni ei halua jakaa liiaksi omistaan. Mieluiten kerrotaan julkisesti hyviä asioita.
 Kuva on Senjan muistojuhlista, jossa laskettiin ilmaan ilmapalloja.  Varpu Hintsanen
 Kun Varpu Hintsanen kertoi lapsen syövästä, ihmiset välittivät ja alkoivat tarjota apua. Juhlia rakastavalle Senjalle järjestettiin omat festivaalit, järjestyi yö sviitissä ja matkoja.
 Kun Varpu Hintsasen omat voimat eivät riittäneet, löytyi aina joku, joka jaksoi. Viimeisimmät juhlat vietettiin päivä ennen Senjan kuolemaa.
 – Niihinkin juhliin hän jaksoi valita tarkkaan vaatteensa ja korvakorunsa ja laittoi saamansa kukkaseppeleen päähän. Voimat olivat vähissä ja kipuja paljon. Siitä huolimatta hän halusi juhlia. Niin kuin jokaisena muunakin päivänä, Hintsanen kertoi blogissaan.
 Senjan viimeisten viikkojen aikana oli esimerkiksi koulunpäätösjuhlat, stipendijuhlat, markkinat omassa pihassa, pizzajuhlat ja puutarhajuhlat.
 "Keskitymme elämään, emme kuolemaan"
 Varpu Hintsanen laskee kuvanneensa tyttärestään lähes 50 000 kuvaa. Ne kertovat eletystä elämästä.
 – Me keskitymme elämään, emme kuolemaan, Hintsanen kertoi blogissaan lokakuussa 2018.
 Annoin ohjeet, jos Senja kuolee ja sekoan. Minut pitää toimittaa hoitoon, vaikka vastustaisin.  Varpu Hintsanen
 Samalla kertaa hän oli täysin musertunut, koska hän oli kuullut tyttärensä syövän uusiutuneen. Tyttären haaveiden toteuttamisesta tuli yhä tärkeämpää.
 Varpu Hintsanen työnsi mielessään vihan, surun, katkeruuden, pelon ja pettymyksen pois kuin laatikon kaappiin. Välillä tunteet pyrkivät ulos.
 – Päättäväisesti työnnän ne takaisin tietäen, että jonakin päivänä ne sieltä väkisin tulevat ja minun on annettava niiden tulla, painittava ja katsottava kumpi voittaa – minä vai ne. Mutta sen aika ei ole nyt, Hintsanen kirjoitti blogiinsa.
 Lopulta toivoa ei enää annettu. Varpu Hintsanen halusi saattohoitaa lapsensa kotona. Niin hän tekikin aina siihen aamuun asti, kun Afrikan tähti jäi pöydälle.
 Senja Raappana menehtyi 18. kesäkuuta 2019 kahdeksanvuotiaana.
 Suunnitelma, jos äiti romahtaa
 Syöpäsairaalla on usein pahoja kipuja, niin Senjallakin. Oman lapsen tuskan seuraaminen oli äärimmäisen raskasta.
 – Kun kaikki päättyy, eikä ole kipuja ja laskeutuu rauha, ensimmäinen primääritunne on helpotus; nyt minun lapseni ei kärsi enää. Se tunne menee äkkiä ohi ja iskee loputtomuus ja lohduttomuus. Nyt tämä oli tässä.
 Varpu Hintsanen oli tehnyt puolisolleen ja läheisille kavereilleen etukäteen suunnitelman, miten he toimivat. Psykiatrian ammattilaisena hän tiesi, että vaikka kuinka on päättänyt selvitä, voi tapahtua jotain yllättävää.
 – Olin tehnyt suunnitelman jos flippaan, kun pahin on tapahtunut. Annoin ohjeet, jos Senja kuolee ja sekoan. Minut pitää toimittaa hoitoon, vaikka vastustaisin.
 Näin ei onneksi käynyt. Ystävät tulivat kotiin jättämään Senjalle jäähyväisiä. Valmistelut tehtiin yhdessä.
 – Missään vaiheessa en ole ollut yksin. Se on niin iso asia, että en tiedä, miten olisin selvinnyt ilman apua.
 Surevalle voi sanoa, että minulla ei ole sanoja tähän tilanteeseen, mutta haluan olla tukenasi, mitä voin tehdä.  Susanna Uittomäki
 Käpy ry:n toiminnanjohtaja Susanna Uittomäki sanoo, että surevan kohtaamisessa tärkeää on aito läsnäolo, kiireettömyys ja myötätunnon osoittaminen. Tietoa  surevan kohtaamisesta  löytyy esimerkiksi järjestöjen sivuilta.
 – Aina sanoja ei tarvita, vaan myötätuntoa voi osoittaa myös muilla tavoin. On tärkeää kunnioittaa surevan toiveita, ja häneltä voikin kysyä, mitä toivot minulta, Uittomäki sanoo.
 Monesti kohtaamisia jännitetään juuri sen vuoksi, ettei tiedetä mitä voi sanoa tai tehdä. Kohtaamisissa jännitetään myös tunteita, jotka nousevat pintaan.
 – Surevalle voi sanoa, että minulla ei ole sanoja tähän tilanteeseen, mutta haluan olla tukenasi, mitä voin tehdä.
 Ilo surun rinnalla
 Senjan hautajaisissa ei pukeuduttu mustaan, koska Senjan mielestä musta oli tyhmä ja tylsä väri. Monilla hautajaisvierailla oli kukkaseppeleet päässään. Vieraat kirjoittivat ilmapalloihin terveiset Senjalle ja ne laskettiin ilmaan.
 Muistojuhlassa oli Senjalle tärkeä Elsa-poni. Muistojuhlat olivat yhtä kauniit ja ikimuistoiset kuin lapsikin.
 Muistojuhlassa oli mukana Senjalle tärkeä poni. Tämä toi lohtua lapsille muistojuhlassa.  Varpu Hintsanen
 Lapsen kuolemasta on kohta neljä kuukautta. Varpu Hintsasella on hyviä hetkiä, huonoja hetkiä ja erittäin huonoja hetkiä. Hän yrittää löytää joka päivä myös sellaista hyvää, jolle voi hymyillä, jopa nauraa.
 Hän yrittää hyväksyä surun osana loppuelämää.
 – Ajattelen, että minun on nyt tultava sen kanssa mahdollisimman hyvin toimeen. Siinä se on suru, ilon rinnalla, hän kirjoitti blogiinsa.
 Muiden auttaminen tuo voimaa
 Varpu Hintsasen unelma ennen lapsen sairastumista oli auttaa muita. Hän on opiskellut vuosia sitten mielenvalmentajaksi. Nyt hän aloittaa ensimmäisen verkkovalmennuksensa.
 – Olen valmentanut omaa mieltäni joka päivä. Sitä haluan olla jakamassa myös muille.
 Ihminen voi väsyä tai tarvita apua monesta syystä.
 – En usko ihmisten ongelmien arvottamiseen. Jokaisella on oikeus kokea haaste isoksi tai pieneksi. Toiselle valon väheneminen syksyisin voi olla niin uuvuttava asia, että tarvitsee apua. Siinä ei ole mitään pahaa.
 Varpu Hintsanen Anna Sirén / Yle
 Käpy ry:n toiminnanjohtaja Susanna Uittomäki sanoo, että surujärjestöissä toimivat vapaaehtoiset ovat esimerkki siitä, miten akuutista kriisistä on päästy askel kerrallaan eteenpäin.
 – Läheisen kuolema on nyt voimavara, jonka avulla vapaaehtoiset pystyvät tukemaan muita saman kokeneita. Monet kokevat, että haluavat antaa eteenpäin sitä hyvää, jota itse akuutissa kriisissä saivat. Toisaalta jollain voi olla kokemus, että ei itse tullut kohdatuksi eikä saanut tukea ja haluaa vapaaehtoisena toimimalla varmistaa, ettei muille käy samalla tavalla, Uittomäki sanoo.
 Senja on äidin mielessä jatkuvasti. Yhdestä asiasta Varpu Hintsanen on kiitollinen.
 – Yhtään päivää ei kuolemalle etukäteen annettu. Ei yhtään.
 Kun Senjalta kysyi, mitä kuuluu, hän vastasi hyvää.
 – Kyllä minä äiti tänkin kestän, en ole luovuttajaihmisiä, hän lohdutti äitiään.
 Senjalle terveisiä. Äiti on päättänyt kestää myös.

Varpu Hintsanen jätti Afrikan tähden pöydälle odottamaan aamua, mutta tytär kuoli yöllä – nyt hän auttaa toisia elämään läpi rankkojen aikojen


Summary: Toimittaja Ayla Albayrakin havaintojen mukaan sadat Turkin tukemat syyrialaiskapinalliset ovat matkalla Tal Abyadin kaupunkiin.

Turkin hyökkäys Syyriaan jatkuu kolmatta päivää. Ylen toimittaja  Ayla Albayrak  on yksi harvoista toimittajista paikalla Turkissa.
 Albayrak on raportoinut Akcakalen kaupungista Turkin ja Syyrian rajalta, mutta joutui torstai-iltana poistumaan kaupungista turvallisuustilanteen heikennyttyä. Akcakalen kohdalla Syyrian puolella rajaa sijaitsee Tal Abyadin kaupunki, joka on ollut yksi Turkin ilmaiskujen kohteista.
 Albayrak kuvaili puhelimitse tilannetta Ylen Aamu-tv:lle perjantaina.
 – Lähtiessämme kaupungista tiellä tuli vastaan bussilasteittain vapaan Syyrian armeijan taistelijoita, eli Turkin tukemia syyrialaiskapinallisia. Kulkueessa oli muutamia tunnistettavia sotilasajoneuvoja ja hinausautoja, joissa oli henkilöautoja. Näillä autoilla taistelijat pystyvät hyökkäyksen aikana kulkemaan Tal Abyadin kaupungin sisään ketterästi, Albayrak kertoo.
 Lue myös:   Tämän tiedämme Turkin hyökkäyksestä Syyriaan: 70 000 siviiliä paennut, Yhdysvalloissa vaaditaan pakotteita Turkille
 "Voimakkaita ilmaiskuja"
 Albayrakin mukaan Turkki näyttää nyt valmistautuvan katutaisteluihin Tal Abyadin kaupungissa Turkin ja Syyrian rajan tuntumassa. Vaikka Tal Abyadia pommitettiin torstaina rankasti, kaupunki on edelleen kurdien hallinnassa. Torstain ilmaiskuja Albayrak kuvailee voimakkaiksi.
 – Myös Turkin puolelle satoi kranaatteja ja raketteja ja loukkaantuneita oli paljon. Akcakalen kaupungissa toimittajien työskentely on todella vaikeaa ja tunnelma kireä.
 Albayrakin mukaan Turkki näyttää jatkavan hyökkäystä.
 – Eilen yöllä oli yritetty mennä kaupunkiin, mutta katutaisteluvaihetta ei ole vielä aloitettu. Se on viimeinen vaihe ennen kuin Turkki yrittää tyhjentää nämä kaupungit.
 Turkin tavoitteena on tyhjentää Syyrian ja Turkin raja-alue terroristeina pitämistään kurdijoukoista ja muodostaa alueelle niin sanottu turvavyöhyke. Lue konfliktin syistä tarkemmin  täältä .
 Turkin tavoittelee Syyrian rajalle 32 kilometrin syvyistä turvavyöhykettä. Johanna Numminen / Yle, Tanja Ylitalo /Yle
 Ilmaiskuista havaintoja asutuskeskuksissa
 Sotatoimet uhkaavat myös siviilejä. Strategian pääopettaja  Jaakko Jäntti  Maanpuolustuskorkeakoulusta sanoo, että taistelut ovat keskittyneet asutuskeskuksiin.
 – Kaikkien merkittävimpien asutuskeskusten liepeillä koko rajan leveydeltä on käyty taisteluita tai vähintään havaittu ilmaiskuja tai epäsuoran tulen käyttöä, Jäntti sanoo Ylen Aamu-tv:n haastattelussa.
 Eniten havaintoja ilmaiskuista on Jäntin mukaan saatu juuri Tal Abyadin kaupungista sekä Raqqan pohjoispuolella sijaitsevasta Ras-al-Ainista. Televisiokanava Al-Arabiyan mukaan ilmaiskuissa olisi kuollut ainakin 17 siviiliä. Yli 70 000 siviiliä on paennut kodeistaan.
 – Uhrilukumäärä kertyy hitaasti ja tiedot ovat ristiriitaisia, mutta puhutaan jo suuresta määrästä myös siviiliuhreja, Jäntti toteaa.

Ylen toimittaja Turkin ja Syyrian rajalla: Turkki näyttää valmistautuvan katutaisteluihin Tal Abyadin kaupungissa


Summary: Kaupunginjohtaja ehdottaa koulujen ja liikuntapaikkojen vähentämistä.

Kouvolan kaupunki joutuu päättämään poikkeuksellisen laajasta säästöpaketista.
 Kaupunginjohtaja  Marita Toikka  ehdottaa esimerkiksi koulujen, liikuntapaikkojen ja nuorisotilojen karsimista.
 Syynä on Kouvolan nopeasti heikentynyt talous. Syyskuussa paljastui, että kaupungin alijäämä kasvaa tänä vuonna jo 34 miljoonaan euroon.
 Toinen syy on Kouvolan paheneva asukaskato. Tilastokeskuksen uusin ennuste povaa, että kaupungin väkimäärä hupenee yli 14 000 asukkaalla parinkymmenen vuoden aikana. Se tarkoittaa, että Kouvola menettää Kaakkois-Suomen suurimman kaupungin aseman Lappeenrannalle.
 Lue lisää:  Kouvolan miinus on jo 34 miljoonaa euroa – kaupunginjohtaja pitää veronkorotusta välttämättömänä
 Lue lisää:  Joka kuudes lähtee Kouvolasta – 24-vuotias Sanna Kettunen saapui ja aikoo jäädä: "Ei tämä kovin betoniselta näytä"
 Yle kokoaa tähän juttuun kaupunginjohtaja Marita Toikan säästöehdotukset. Ne päätyvät kaupunginhallituksen pöydälle lokakuun 28. päivä. Juttu päivittyy sitä mukaa, kun Toikan tiedotustilaisuus etenee.
 Kouvolan kaupunginjohtaja Marita Toikka on valmistellut laajan säästöpaketin Kouvolan taloustilanteen parantamiseksi. Toni Määttä / Yle
 Koulut
 Kaupunginjohtaja ehdottaa, että Anjalan koulu lakkautetaan samaan aikaan kuin Kaipaisten, Pilkanmaan, Tehtaanmäen ja Ummeljoen koulu eli elokuussa 2020.
 Anjalaan ei siis rakennettaisikaan uutta koulua, vaan oppilaat jatkaisivat koulunkäyntiä vajaan kolmen kilometrin päässä Inkeroisissa. Anjalan koululaiset ovat viime vuodet käyneet koulua Inkeroisissa, koska Anjalan koulu pantiin käyttökieltoon pahojen sisäongelmien takia.
 Anjalan uuden koulun rakentamatta jättäminen säästäisi investointimenoissa 6,5 miljoonaa euroa.
 Voikkaan koulu lakkautettaisiin, kun Kuusankosken uusi yhtenäiskoulu olisi rakennettu.
 Elimäen yläkoululaiset siirtyisivät opiskelemaan Korialle siinä vaiheessa, kun Korialle on rakennettu uusi yhtenäiskoulu. Alakoulu jatkuu Elimäen kirkonkylässä nykyisissä tiloissa.
 Voit keskustella aiheesta alla kello 22 saakka.

Kouvola joutuu kiireelliselle säästökuurille – kouluja suljetaan


Räjähdys tapahtui Punaisellamerellä Saudi-Arabian Jeddan kaupungin edustalla. Räjähdyksestä on Reutersin mukaan kertonut Iranin uutistoimisto ISNA.
 Kerromme kohta lisää.

Reuters: Räjähdys iranilaisella tankkerilla Saudi-Arabian edustalla, alus syttynyt tuleen


Summary: Suomessa OECI Cancer Centre -akkreditoinnin on saanut aikaisemmin vain HUS syöpäkeskus.

Tyksin syöpätautien hoito on noteerattu kansainvälisesti korkealaatuiseksi. Tyksille on myönnetty Euroopan syöpäinstituuttien järjestön OECI:n Comprehensive Cancer Centre -akkreditointi tunnustuksena korkealaatuisesta hoidosta Turussa.
 – Standari on kova ja edellyttää monipuolista osaamista, diagnostiikan tarkkuutta ja potilaslähtöistä hoito-otetta. Lisäksi edellytetään monipuolista tutkimustoimintaa ja se on Turussa vahvaa, sanoo Syöpätautien toimialuejohtaja  Sirkku Jyrkkiö  Tyksistä.
 Tyks on toinen sairaala, joka on saanut tunnustuksen Suomessa. Tähän asti korkeimman statuksen ainoana pohjoismaista on saanut HUS Syöpäkeskus, joka hakee statusta tänä vuonna uudestaan.
 Ennen akkreditointia on päästävä organisaation jäseneksi
 Vastaavan statuksen saaneita sairaaloita on Euroopassa 28, kun OECI-syöpäsairaalaorganisaatioon on hyväksytty yhteensä sata sairaalaa.
 Edes OECI:n jäseneksi pääseminen ei ole läpihuutojuttu. Ensin instituutin johtoryhmälle lähetetään hakemus ja kahden muun jäsenen suosituskirjeet.
 Toisessa vaiheessa sairaala kutsutaan yleiskokoukseen esittelemään syöpäkeskuksen toimintaa, osaamista ja tutkimusta. Tyks hyväksyttiin organisaation jäseneksi vuonna 2016.
 OECI kokoaa yhteen syövän tutkimuksen sekä hoidon asiantuntemuksen ja osaamisen Euroopan Unionissa. Järjestö kehittää ja ylläpitää toimintamalleja, jotka tukevat korkealaatuista syövän hoitoa ja parantavat potilaan kokemaa elämänlaatua.
 Comprehensive Cancer Centre -akkreditoinnin hakuprosessi aloitettiin pian organisaation jäseneksi hyväksymisen jälkeen.

Tyksille kansainvälinen tunnustus hyvästä syöpähoidosta – Euroopassa vain 28 sairaalaa täyttää kriteerit


Summary: Helsingin Sanomien väite siitä, että kaupunki tukee jokaista yksittäistä lentolippua 300 eurolla, on kaupunginjohtaja Aino-Maija Luukkosen mukaan tuulesta temmattu.

Yli 11 miljoonan euron  tuki Porin ja Helsingin väliselle lentoyhteydelle  on noussut keskeiseksi puheenaiheeksi talousvaikeuksien kanssa painivan Porin kaupungin pöytäkeskusteluissa.
 Spekulaatioita on lisännyt muun muassa se, että kaupunki päätti  salata veronmaksajilta lentoliikenteen tukemisesta solmitun ostopalvelusopimuksen .
 Veronmaksajilla ei ole minkäänlaista tietoa esimerkiksi siitä, mitä ehtoja sopimukseen on kirjattu vaikkapa matkustajamäärien vaikutuksesta lentoliikenteen tukeen.
 Yleisradio ja Satakunnan Kansa ovat tehneet valituksen kaupungin salauspäätöksestä hallinto-oikeuteen.
 Kaupunginjohtaja kiistää Hesarin väitteen
 Helsingin Sanomat hämmensi soppaa tällä viikolla  artikkelissaan , jossa se väitti, että Porin kaupunki maksaa jokaisesta lentolipusta 300 euroa.
 Porin kaupunginjohtaja  Aino-Maija Luukkonen  kiistää Helsingin Sanomien julkaiseman tiedon. Hänen mukaansa yksittäisen lipun tukea on liian aikaista spekuloida.
 – Lippukohtaisen tuen tiedämme vasta siinä vaiheessa kun tilit on päätetty ensimmäisen toimintavuoden jälkeen eikä sitä voi kukaan muukaan tietää meitä paremmin.
 Ylen laskelma: syyskuussa yhden lipun tuki noin 160 euroa
 Laskimme käytettävissä olevilla julkisilla tiedoilla, voiko Helsingin Sanomien väite pitää paikkaansa. Otimme esimerkiksi syyskuun, jolloin Finavian tietojen mukaan lentoyhteyttä käytti 1265 matkustajaa.
 Kaupungin julkisuuteen ilmoittamien tietojen mukaan Pori on sitoutunut tukemaan lentoyhteyttä tänä vuonna noin miljoonalla eurolla. Potti jakautuu viidelle kuukaudelle, joten keskimääräinen kuukausittainen tukisumma on noin 200 000 euroa.
 Tällä tiedolla laskettuna yhden syyskuussa lennetyn lennon julkinen tuki on ollut noin 158 euroa matkustajaa kohden.
 Luukkonen: "Monimutkainen tukimekanismi"
 Kaupunginjohtaja Aino-Maija Luukkosen mukaan tukimekanismi on kuitenkin monimutkaisempi, eikä yksittäisen matkan tukea pystytä näillä luvuilla laskemaan.
 Luukkosen mukaan myös koneiden täyttöasteella on vaikutusta tukeen. Tämän tarkemmin hän ei lähde sopimuksen sisältöä avaamaan.
 Tähän mennessä kaupunki on maksanut Unkarilaiselle Budapest Aircraft Service -yhtiölle arvonlisäverottomasti 584 830 euroa. Summassa on mukana etumaksuja, joita hyvitetään lokakuun maksuissa.
 Elokuussa yhteyttä käytti 931 matkustajaa.
 Vuodenvaihteen jälkeen maksut nousevat vuotuiseen 3,4 miljoonaan euroon, eli kuukausittainen tukisumma on keskimäärin 283 000 euroa.
 Yhden lennon tuki noin 2 400 euroa
 Tarkkoja tukimääriä voidaan tässä vaiheessa vain spekuloida, koska sopimus on salattu.
 Lentoyhteyttä operoiva Budapest Aircraft Service lentää Porin ja Helsingin väliä arkisin kolme edestakaista lentoa. Kun yhdelle lennolle mahtuu 30 matkustajaa, on teoreettinen maksimimatkustajamäärä lennoille 180 henkeä jokaisena arkipäivänä.
 Ensi vuonna arkipäiviä on 244, joten teoriassa Porin ja Helsingin välille voidaan myydä 43 920 lentolippua vuonna 2020.
 Spekulatiivisen laskutoimituksen mukaan Pori on sitoutunut maksamaan jokaisesta istuimesta koneessa vajaat 80 euroa.
 Yhtä lentoa kohden tuki on noin 2400 euroa. Yhdensuuntaisia lentoja kertyy ensi vuonna vajaat 1 500, mikäli lentoyhteys lennetään ilman taukoja ja keskeytyksiä.
 Aikataulut selvillä juhannukseen asti
 Koko ensi vuoden aikataulut eivät ole vielä selvillä. Epäselvää on esimerkiksi se, lennetäänkö yhteyttä myös kesäkuukausina. Lentoyhteyden aikatauluista on tietoa lentolippuja myyvän  karhu.aeron nettisivuilla .
 Tämän hetkisen tiedon mukaan aikataulut ovat selvillä juhannusviikolle asti. Lennot ovat tauolla ainakin itsenäisyyspäivänä, ja joulutauko kestää joulunaluspäivistä loppiaiseen. Pääsiäisenä lentoja ei lennetä.
 Mikäli kesätauko tulee, vaikuttaa se myös teoreettiseen kuukausittaiseen tukimäärään.
 Taukojen vuoksi lennettävien lentojen määrä vähenee, millä on todennäköisesti vaikutusta myös maksettavaan tukeen. Näistäkään yksityiskohdista veronmaksajille ei ole tarjolla tietoa.
 Kaupunginjohtaja Aino-Maija Luukkonen kehottaa palaamaan asiaan heinäkuun lopussa 2020, jolloin ensimmäisen toimintavuoden numerot ovat selvillä.

Porin kaupunginjohtaja kiistää lehtiväitteen 300 euron lentolipusta: "Liian aikaista laskea yhden lipun tukea"


Summary: Valtaosa sataman syväväylän ruoppauksista on tehty, seuraavaksi urakka jatkuu vedenalaisten kallioiden räjäytyksillä.

Räjähdelöydökset ovat keskeyttäneet Kokkolan syväväylän ruoppaukset tänä vuonna yhdeksän kertaa.
 Ruoppaukset ovat olleet seisahduksissa parista tunnista korkeintaan päivään puolustusvoimien raivauspartion töiden ajan.
 Imuruoppaaja löysi meren pohjasta kesällä ja syksyllä useita kranaatteja ja ammuksia,  vaikka sodanaikaisia räjähteitä raivattiin ennen töiden aloitusta .
 Projektipäällikkö  Seppo Paukkeri  Väylävirastosta arvioi, että riskialueet on nyt käyty läpi.
 – Räjähteiden löytymiseen varaudutaan kuitenkin hankkeen loppuun saakka. Löydökset eivät ole juurikaan urakan aikataulua venyttäneet.
 Kolmivuotinen jättiurakka on hyvässä vauhdissa: suunnitelluista satamaväylän ruoppauksista jo valtaosa eli 80 prosenttia on tehty. Nyt meneillään on vedenalaisten kallioiden räjäytyksiä ja louhintoja, niistäkin puolet on takana.
 Ensi vuodelle jää enää alueen viimeistelytöitä, muun muassa läjitysmassojen pengerrystöitä.
 Mittava Kokkolan sataman ja syväväylän ruoppausurakka valmistuu ensi vuoden lopulla. Ruoppaus syventää Perämeren suurimman sataman 14 metriin ja maksaa 63 miljoonaa euroa.
 LUE MYÖS:
 Ruoppaukset ovat samentaneet vettä laajasti Kokkolan satamaväylällä – sovituissa raja-arvoissa on silti pysytty
 Kokkolan satamaväylän ruoppaukset jatkuvat yllätyskeskeytyksen jälkeen – "Yhden kranaatin löytyminen ei vielä muuta suunnitelmia"

Räjähdelöydökset keskeyttäneet satamaväylän ruoppaukset lähes 10 kertaa Kokkolassa: "Keskeytyksiin varaudutaan töiden loppuun asti"


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Ja tapahtui niinä päivinä , että Lontoosta kävi käsky, että kävi miten kävi, Britannia irtautuu Euroopan unionista lokakuun viimeisenä päivänä tänä vuonna 2019. Se on juuri tuo “kävi miten kävi”, joka huolestuttaa ja askarruttaa absoluuttista enemmistöä kanaalin molemmin puolin, Euroopan mantereella ja Britteinsaarilla.
 Onko enää mitään keinoa välttää Britannian katastrofaalinen ero EU:sta ilman sopimusta? On ja ei.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Britannian ja Irlannin pääministerit  Boris Johnson ja  Leo Varadkar  tapasivat eilen torstaina Liverpoolin lähellä. Viimeiseksi yritykseksi luonnehditun tapaamisen tarkoitus oli löytää toivon murunen, joka vähintäänkin hidastaisi brexit-junan vauhtia.
 Se näyttää löytyneen. Mikä vielä kaksi päivää sitten oli mahdotonta on nyt ehkä mahdollista. Irlannin pääministeri kuvasi tapaamista lupaavaksi ja hän uskoo nyt, että sopimus on mahdollinen ennen kuun loppua.
 On vielä epäselvää, millaista valoa Johnson ja Varadkar näkivät tunnelin päässä. EU:n brexit-pääneuvottelija  Michel Barnier  lounastaa tänään perjantaina Britannian brexit-ministerin  Stephen Barclayn  kanssa Brysselissä. Barnier'n tehtävä on selvittää onko torstain kolmetuntisen Johnson-Varadkar -tapaamisen jälkeen mahdollisuuksia edetä Britannian ja EU:n välisissä neuvotteluissa sopimukseen saakka.
 Sopimukseton ero vahingoittaisi  kaikkia poliittisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti. Sen välttämiseksi tarvitaan hyvää tahtoa ja luottamusta siihen, että se, mitä Euroopassa on viime sotien jälkeen tehty, on ollut oikea valinta.
 Sopimuksettoman eron ajajat ovat sulkeneet korvansa loputtomilta järkiargumenteilta, joiden mukaan Britannia ei ole enää maailman valtias, ei edes Euroopan. He ovat veikanneet väärää hevosta. Koni on rampa, eikä pysty juoksemaan maaliin.
 Törmäsin muutama päivä sitten   Guardian-lehden artikkeliin , jonka oli kirjoittanut  David Edgerton . Hän on Lontoon King´s College -yliopiston professori. Meidän pitäisi kuunnella enemmän historioitsijoita.
 “Let´s make Britain great again” -fraasi, jota Britannian pääministeriJohnson mielellään viljelee, osoittautuu tämänkin kirjoituksen valossa farssiksi, joka perustuu pienen porukan pieneen ajatteluun.
 Tätä Britannian suuruutta  Johnson myy nyt kaikille ja kaikkialla. Ikään kuin Britannian suljetut kaivokset avautuisivat uudelleen, kehräämöjen tuhannet naiset palaisivat työpaikoilleen tai ennen niin loisteliaan autoteollisuuden ulkomaiset omistajat valitsisivat kalliimman Britannian tuotannolleen.
 Ajatushautomot, Englannin keskuspankki, teollisuus ja maatalousyrittäjät ovat kaikki yrittäneet kertoa konservatiivien pienelle porukalle ja heitä seuraavalle kansanosalle, että hallitsemattomasta EU-erosta koituu Britannialle pelkästään pahaa.
 Investoinnit ovat jo kaikonneet, työttömyys lähtee nousuun, hinnat kallistuvat, tavarasta tulee pulaa, punta laskee, ulkomaankauppa kärsii ja maa joutuu ottamaan reilusti velkaa.
 Varoitukset ovat menneet kuuroille korville . Pääministeriä uhkaa jo toinen puolueen sisäinen kapina.  Puolenkymmentä ministeriä uhkaa erota , jos Johnson pakottaa maan sopimuksettomaan eroon. Tässä joukossa ovat mukana muiden muassa oikeuskansleri ja oikeusministeri.
 Tämän viikon aikana on käynyt selväksi, että  Britannia ja EU ovat ehkä kauempana yhteisymmärryksestä erosopimuksen suhteen kuin kertaakaan aiemmin . “Come what may”, kävi miten kävi -ajattelu on kuin luotijuna, jonka kyydistä veturinkuljettaja yksi toisensa jälkeen hyppää.
 Pääministeri Johnson ei vaikuta tyypiltä , joka jäisi tuhoutuvaan junaan tai katselemaan jälkeenpäin aiheuttamansa tuhon seurauksia. Ei, Johnson tekee lähiaikoina jotain, mutta mitä?
 Kun helvetti oli irti Britannian ja Euroopan välillä, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  ehti vierailla Ateenassa. Eräs lause  Tuskin puheesta  jäi mieleen.
 “Aikamme ehkä suurin haaste on palauttaa politiikanteko sellaiseksi mitä se joskus oli, teoiksi ja ajatteluksi yhteisen hyvän puolesta.”
 Tusk on myös historioitsija.  Hänestä piti tulla arkeologi ja yksi hänen intohimoistaan on Kreikan antiikin aika, sivilisaation ja demokratian synty. Tusk palveli pitkään kotimaansa Puolan pääministerinä ja on haastanut Puolan nykyisen hallituksen politiikan, joka on Tuskin mielestä vastoin yhteistä hyvää.
 Britannian konservatiivien aggressiivisen mutta pienen brexit-siiven puheet ja teot yhteisen hyvän puolesta eivät ole vakuuttaneet sen enempää Tuskia kuin professori Edgertoniakaan.
 EU:lla on ollut suuria vaikeuksia  pysyä rauhallisena loukkausten ja syytösten sataessa Lontoosta. Johnson ja hänen lähipiirinsä ovat ottaneet käyttöön tavan tehdä politiikkaa, jossa epäonnistumisista syytetään EU:ta. Britanniassa on väistämättä pian vaalit ja loanheitto on usein ollut voittajan taktiikka.
 Tuskin haaveilemaan menneisyyteen ei ehkä ole paluuta.
 Johnson on ottanut tehtäväkseen  toteuttaa unelman menneen imperiumin ja sen suuruuden aikojen palauttamisesta. EU:n tehtävä on varjella jäljelle jäävien noin 450 miljoonan kansalaisensa parasta, “come what may”.
 Brexit-kello käy. Britannian EU-eroon on 20 päivää, ei enää edes kolmea viikkoa.
 #SOMESSA: Euroopan parlamentti hylkäsi Macronin komissaariehdokkaan
 Twitter
 EU-komissaarien kuulemiset  päättyivät parlamentissa tällä viikolla. Suurin uutinen tällä kertaa oli se, että Ranskan ehdokas sisämarkkina-, teollisuus- ja digikomissaariksi,  Sylvie Goulard ,  hylättiin .
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  joutuu nyt tarjoamaan komission puheenjohtajalle  Ursula von der Leyenille  uutta ehdokasta.
 Brysselissä ja Financial Timesin kirjeenvaihtajan twiitissä Goulardin tiukkaa kohtelua tulkittiin " Manfred Weberin  kostoksi" Macronille. Osasyy Goulardin tappioon on se, että mepit kostivat nyt kärkiehdokasmenettelyn hylkäämisen.
 Menettelyssä EU-parlamenttivaalit voittanut puolue  olisi saanut itse valitsemansa ehdokkaan komission puheenjohtajaksi. Macron oli suurin menettelyn vastustaja ja onnistui kampeamaan suurimman EPP-puolueen ehdokkaan Manfred Weberin syrjään.
 EPP ilmoitti parlamenttiryhmistä ensimmäisenä Goulardin toisen kuulemisen jälkeen, että ei äänestä hänen puolestaan. Goulardin taakkana olivat poliisitutkinta varainkäytön epäselvyyksistä ja epäselvät sivutulot amerikkalaiselta tutkimuslaitokselta.
 #FAKTA: Päästöoikeuksien hintapiikki jäi taakse – Brexitin uhka tekee saastuttamisesta halvempaa
 Joel Kanerva / YLE
 Päästöoikeuksien hinnoista  on sulanut parissa kuukaudessa liki kolmannes; heinäkuussa hinta hipoi 30 euroa tonni, eilen torstaina oltiin 22 eurossa.
 Brexit vaikuttaa tähänkin: Jos Britannia eroaa ilman sopimusta marraskuun alussa, se irtoaa samalla myös eurooppalaisesta päästökauppajärjestelmästä. Tämä  pudottaa oikeuksien hintaa edelleen , kun brittiyritykset myyvät tarpeettomiksi käyneet päästöoikeutensa markkinoille.
 Sopimukseton ero  voi romauttaa päästöoikeuden hintaa kerralla 3–5 euroa. Pitkällä tähtäimellä hinnat ovat kuitenkin yhä noususuunnassa.  Reutersin kyselyssä  analyytikot arvioivat, että keskihinta olisi ensi vuonna 34,5 euroa ja 36,8 euroa vuonna 2021.
 Sitra puolestaan julkisti alkuviikosta  perusteellisen raportin , jonka mukaan EU:n päästökauppa pitää joka tapauksessa laittaa täysremonttiin jos unioni mielii tiukentaa päästövähennystavoitteitaan.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Virolaisen öljyliuskeen lähteiltä EU:n syntyhistoriaan
 Estonia-kaivoksen työntekijät kulkevat maan alle nykyään bussilla. Aikaisemmin matka taittui kaivosjunalla. Stanislav Moshkov
 Viro kääntyi viime viikolla  kannattamaan sitä, että EU pyrkisi hiilineutraaliksi vuoteen 2050 mennessä. Yksi syy empimiselle on se, että maa tuottaa yhä 70 prosenttia sähköstään kotimaisella öljyliuskeella, joka on kivihiiltäkin pahempi ilmaston lämmittäjä.
 Toimittaja  Silja Massa  kävi maan alla koillis-Virossa katsomassa , mistä palavakivi louhitaan. Noin 13 000 ihmistä työllistävältä alalta on irtisanottu väkeä viime aikoina päästöoikeuksien hinnan nousun seurauksena. Alasajo on vaikeaa myös siksi, että Viro haluaa välttää energiariippuvuutta Venäjästä.
 Brysselin koneessa  puhutaan  EU:n syntyprojektista jonka juuret ovat 1950-luvulla  hiili- ja teräsyhteisön ja EEC:n perustamisessa. Se ei ollut pelkkä rauhanprojekti, vaan unionin syntyyn vaikuttivat vahvasti myös Neuvostoliiton pelko ja taloudelliset näkökulmat.
 Maija Elonheimon  haastateltavana on yrityshistorian professori  Niklas Jensen-Eriksen  Helsingin yliopistosta.
 Maahanmuuttajakysymys ja pakolaisten asema  ovat nykyään politiikan kestoaiheita useimmissa Euroopan maissa. Asia on puhuttanut myös ennen.
 Mielenkiintoista perspektiiviä tarjoaa Ulkolinja vuodelta 1997, jolloin Saksassa puhuttiin siitä, kuinka entisen Jugoslavian pakolaisia voitaisiin saada palaamaan takaisin kotiin. Ulkolinjan  Kalliit vieraat – Teure Gäste  on ohjannut Vesa Toijonen.
 ENSI VIIKOLLA: Puolan konservatiivihallitus hakee jatkoa, Brexitin kohtalonhetket Brysselissä
 Puolassa pidetään sunnuntaina parlamenttivaalit , joilla on suuri merkitys EU:n kannalta. Vallassa oleva Oikeus ja Laki -puolue PiS johtaa mielipidemittauksia, mutta uudelleen järjestäytynyt keskustaoikeisto ja yhdistynyt vasemmisto saattavat yltää yllätysvoittoon. Nykyinen hallitus on ajanut nationalistista ja äärikonservatiivista politiikkaa, joka rikkoo monilta osin EU:n perusperiaatteita vastaan.
 Turkin hyökkäys Syyrian pohjoisosien kurdialueille pitää EU:n ulkoministerit kiireisinä maanantaina Luxemburgissa. Turkki on EU:n strateginen liittolainen taistelussa Eurooppaan suuntautuvaa hallitsematonta maahantuloa vastaan.
 Brexit-neuvottelut ovat kuumimmillaan . Britannian ja EU:n välillä käydään epävirallisia neuvotteluja taukoamatta, jotta Britannian sopimukseton EU-ero kuun lopussa voitaisiin estää. Kaikki kulminoituu torstaina ja perjantaina EU-huippukokoukseen.
 Onko EU-johtajien pöydällä uusi erosopimusesitys vai hakeeko Britannian pääministeri Boris Johnson neuvotteluille jatkoaikaa tai tapahtuuko jotain aivan muuta. Mistään ei ole sovittu, kaikki on auki.
 Osviittaa Johnsonin kaavailuista saataneen jo maanantaina, kun kuningatar Elisabet esittelee parlamentin alahuoneessa hallituksen tulevaa ohjelmaa kuningattaren puheessa. Puhetta voi seurata Yle Uutisten verkkosivuilta.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Eurooppa-kirje: Britannia matkalla imperiumista banaanimonarkiaksi


Summary: Myös vanhojen hotellien remontointiin käytetään paljon euroja. Kylpylähotelli Eden on parhaillaan kiinni peruskorjauksen takia.

Hotellialalla pelätään Suomessa jo ylitarjontaa. Tekeillä ja suunnitelmissa on niin paljon uusia kohteita, että tällaista konservatiivia pelottaa, myöntää Suomen suurimman hotelliketjun toimitusjohtaja  Aki Käyhkö  Scandic Hotels Oy:stä.
 – Ainakin hetkellinen ylikapasiteetin mahdollisuus on olemassa. Hotellit itsessään eivät luo lisää kysyntää.
 Asiakkaalla riittää siis valinnanvaraa, kun vanhojakin hotelleja remontoidaan ja uudistetaan jatkuvasti.
 Myös kilpailevassa S-ryhmässä sanotaan, että investointien kanssa pitää olla nyt tarkkana.
 – Tulossa olevien uudistusten määrä on valtava. En muista milloin olisi uutta kapasiteettia ollut tulossa näin paljon markkinoille, sanoo kehitysjohtaja  Jaana Matikainen  SOK Matkailu- ja ravitsemuskaupan ketjuohjauksesta.
 Matikaisen mukaan alan investointibuumi on positiivinen merkki, joka kertoo yleisestä taloustilanteesta ja kysynnän kasvusta.
 – Nyt eletään urani mielenkiintoisinta aikaa hotellimaailmassa. Tulee paljon uusia toimijoita, brändejä ja palvelukonsepteja. Se virkistää koko toimialaa.
 Tampereen keskustassa rakenteilla oleva uusi hotelli on osa Courtyard by Marriott -hotellibrändiä. Marjut Suomi / Yle
 Miljoonaluokan rakennushankkeita on menossa eri puolilla Suomea.
 Esimerkiksi Tampereella Marriott avaa uuden hotellinsa tänä talvena ja Lapland Hotels omansa rakenteilla olevaan Tampereen Areenaan ratapihan päälle vuonna 2021.
 – Tampereen talousalueella kaikki hotellitoimijat kiristävät vyötä jonkin aikaa ennen kuin kysyntä taas kasvaa, ellei Areena tuo ihan määrättömän paljon uutta tapahtumaa, Scandicin Aki Käyhkö arvioi lähivuosia.
 Scandicilla ja S-ryhmällä yli 20 000 hotellihuonetta Scandic Hotels Oy  kertoo olevansa alan suurin toimija Suomessa. liikevaihto yli 400 miljoonaa euroa vuodessa (Restel Hotels Oy:n oston jälkeen) 67 hotellia noin 12 500 hotellihuonetta S-ryhmä  arvioi matkailukaupan liikevaihtonsa kasvavan 5 prosenttia tänä vuonna edellisvuodesta. liikevaihto Suomessa 270 miljoonaa euroa vuodessa (2018) yhteensä 51 hotellia, joista 43 Sokos Hotels -hotelleja ja 8 Radisson Blu -hotellia noin 10 000 hotellihuonetta
 Scandic kasvoi Restel Hotels Oy:n kaupan myötä alan suurimmaksi toimijaksi Suomessa niin liikevaihdon kuin hotellien ja hotellihuoneiden määränkin suhteen viime vuonna. Ketju on kertonut uusista investoinneista mm. Helsingissä ja Turussa.
 Helsingissä työt ovat jo käynnissä päärautatieasemalla VR:n entisissä hallintotiloissa, jonne rakentuu kokonaan uusi hotelli. Sokos Hotels -ketjulta siirtyy Scandicille Hotel Pasila Helsingissä ja Turun Hamburger Börs, josta toriin rajoittuva osa puretaan ja rakennetaan kokonaan uudestaan.
 – Jatkuvasti meillä on pöydällä hankkeita, joita me tarkastelemme aika tiukkojen kriteerien läpi. Katsomme asiaa myös koko toimialan vastuullisuuden kautta. Jos tulee liikaa, niin kenelläkään ei ole kivaa, Käyhkö sanoo.
 S-ryhmän hotellit ovat nekin uudistuneet paljon. Viimeisen viiden vuoden aikana yli 15 hotellia on käynyt läpi uudistuksen. Uusia kohteita on myös tulossa: Helsingin Pasilassa aukeaa hotelli vuoden vaihteessa ja Turun Kupittaalla loppukeväästä.
 Pieni remontti 10 ja iso 20 vuoden välein
 Scandic remontoi tällä hetkellä esimerkiksi Nokialla sijaitsevaa kylpylähotelli Edeniä. Vuonna 1990 valmistunut päärakennus kunnostetaan lattiasta kattoon.
 Esimerkiksi hotellihuoneet ja kylpylän saunaosasto revitään betonille ja tehdään kokonaan uusiksi.
 – Kiinteistö täyttää 30 vuotta ensi vuonna ja isompaa peruskorjausta ei tänä aikana ole tehty. Nyt oli korkea aika, kertoo hotellijohtaja Marco Sylvelin.
 Kylpylä on remontin takia suljettuna ainakin puoli vuotta.
 Nokialaisen kylpylähotelli Edenin henkilöstö on lomautettuna noin puoli vuotta kestävän remontin ajan. Ainostaan hotellijohtaja Marco Sylvelinille riittää töitä remontin aikana.   Marjut Suomi / Yle
 Hotellikiinteistöjen ylläpito on jatkuvaa työtä. Yksistään Scandic käyttää hotellien remontointiin ja ylläpitoon kymmeniä miljoonia euroja vuositasolla.
 Ketjulla ei ole omia kiinteistöjä, vaan he tekevät keskimäärin 20 vuoden vuokrasopimuksia.
 – Kun tehdään uusi hotelli, jossain kymmenen vuoden kohdalla täytyy tehdä jonkinlainen remontti. Kahdenkymmenen vuoden syklillä siellä pitää yleensä tehdä täysremontti. Toki sekin vähän vaihtelee, Käyhkö sanoo.
 Käyhkö laskee, että 67 hotellin ketjussa sykli tarkoittaa 5–7 hotellin remonttia joka vuosi.
 Edenin vastaanoton paikka vaihtuu remontissa.  Marjut Suomi / Yle
 Hotellisängyssä nukutaan 7–11 vuotta
 Rakennusten lisäksi moni muukin käyttöesine kuluu ja nuhjaantuu, kuten esimerkiksi hotellihuoneen tärkein huonekalu eli sänky.
 – Siihen ei ole oikeastaan mitään tarkkaa määrävuotta tai määräaikaa, milloin mitäkin kalusteita tai käyttötavaroita uusitaan. Se on osa jatkuvaa ylläpitoa, sanoo Sokos Hotelsin Jaana Matikainen.
 – Kestävyys on ihan oleellinen kriteeri, kun lähdemme kalusteita miettimään – ei pelkästään sänkyjä vaan tuoleja, pöytiä ja kaikkea muuta.
 Scandicin Aki Käyhkö on samoilla linjoilla. Tuotteen pitää olla laadukas ja kestävä. Käyhkön mukaan hotellisängyn elinkaari on 7–11 vuotta hotellin suosiosta riippuen.
 Tässä Sokos Hotel Villan sängyssä Tampereella on nukuttu jo kahdeksan vuotta. Marjut Suomi / Yle
 Molemmissa ketjuissa pyritään kiinnittämään huomiota ekologisuuteen, kestävään kehitykseen ja energiatehokkuuteen. Kalusteita kierrätetään mahdollisuuksien mukaan uudistuksissa.
 – Lähtökohta ei ole se, että kaikki vaihdetaan ja kaikki on uutta, vaan mitä pystytään, niin se käytetään uudelleen, Jaana Matikainen sanoo.

Hotelleja nousee nyt kuin sieniä sateella – Suomen suurimman hotelliketjun johtaja: "Jos tulee liikaa, niin kenelläkään ei ole kivaa"


Summary: Valvoja kiersi kansallispuiston alueella kesän ajan vahtimassa retkeilijöitä.

Kouvolan ja Mäntyharjun alueella sijaitsevassa Repoveden kansallispuistossa on paljastunut, että osa retkeilijöistä ei osaa käyttäytyä oikein luonnonsuojelualueella.
 Repoveden kansallispuistossa kokeiltiin tänä vuonna ensimmäistä kertaa kiertävää  valvojaa , joka liikkui kansallispuistossa erityisesti iltaisin ja viikonloppuisin. Valvoja kiersi kaikkialla kansallispuistossa ja Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueella.
 Valvonnassa paljastui, ettiä nuotioita oli tehty varsinaisten tulipaikkojen ulkopuolelle ja tulia oli sytytetty myös metsäpalovaroitusten aikana. Ongelmia havaittiin myös koirien kiinnipitämisessä, ja alueelle oli heiltelty roskia.
 Tehovalvonta liittyi Metsähallituksen ja Kouvola Innovationin yhteiseen hankkeeseen. Varsinainen tehovalvonta on päättynyt tältä vuodelta, mutta Metsähallituksen henkilöstö valvoo aluetta edelleen muiden töiden ohessa.
 Metsähallituksen mukaan tehovalvontaa pyritään jatkamaan ensi vuonna.
 Retkeilijät ovat jättäneet jälkeensä  roskia  myös muissa kansallispuistoissa.

Kiellettyjä nuotioita ja roskakasoja – ensimmäinen tehovalvonta Repoveden kansallispuistosta paljasti retkeilijöiden huonon käytöksen


Summary: Taifuuni Hagibis saattaa tuoda Tokion alueelle jopa 600 millimetriä sadetta.

Japanin pääkaupunkia Tokiota uhkaa voimakkain taifuuni sitten vuoden 1958, kertoo Japanin ilmatieteen laitos. Taifuuni Hagibisin on määrä saavuttaa Japanin rannikko lauantaina.
 Tokion alueella saattaa sataa jopa 600 millimetriä vettä viikonlopun aikana. Viranomaiset varoittavat tulvista ja korkeasta aallokosta.
 Tokion itäpuolella sijaitsevan Chiban prefektuurin asukkaita on kannustettu varaamaan vettä ja ruokaa kolmeksi päiväksi. Alueen asukkaat toipuvat vielä kuukausi sitten iskeneen Faxai-taifuunin tuhoista.
 Tällä hetkellä taifuunin tuulet puhaltavat noin 50 metriä sekunnissa, puuskissa jopa 70 metriä sekunnissa.
 Japanissa on peruttu viikonlopun junavuoroja myrskyn takia. All Nippon Airlines on perunut lentonsa Tokion Hanendan ja Naritan kentillä. Japan Airlines taas on perunut lentoja Osakan ja ja Nagoyan kentillä.
 Formula 1:n Japanin gp:n aika-ajot Suzukassa  on siirretty sunnuntaille myrskyn takia.
 Lauantailta on peruttu myös kaksi rubgyn maailmanmestaruuskisojen ottelua.
 Rugbyn maailmanmestaruuskisojen johto kertoi torstaina kahden ottelun siirtämisestä taifuunin takia. William West / AFP
 Lue myös:
 Japanin F1-kilpailun aika-ajot siirretään sunnuntaille taifuunin takia

Tokiota kohti etenee voimakkain taifuuni vuosikymmeniin – lentoja ja junavuoroja on peruttu, Formula 1 -kisojen aika-ajot siirretty sunnuntaille


Summary: Henkilöautoissa on pakko käyttää talvirenkaita joulu-, tammi- ja helmikuussa. Keleistä riippuen renkaat voi vaihtaa aikaisemminkin, ja renkaita kannattaa tarkkailla läpi talven.

Autoilijoilla on taas edessä talvirenkaiden vaihtaminen. Mitä renkaille tapahtuu talven aikana? Mitä autoilijan pitäisi ottaa talven mittaan huomioon renkaiden kannalta. Vastaajana on johtava asiantuntija  Otto Lahti  Liikenne- ja viestintävirasto Traficomista.
 Kuinka nopeasti renkaat muuttuvat huonoiksi tai jopa vaarallisiksi, vaikka niissä olisi kulutuspintaa jäljellä lain määräämän verran?
 – Renkaan kumi kovettuu pikkuhiljaa ajan myötä, mikä heikentää renkaan pitoa. Talvirenkaissa siihen vaikuttaa etenkin niiden säilytystapa kesällä. Lämpö ja aurinko nopeuttavat renkaiden kovettumista, joten pimeä kellari on paras paikka talvirenkaille kesällä.
 – Pito heikkenee iän myötä, vaikka yksiselitteistä ikää ei voi sanoa. Yleisesti yli viisi vuotta vanhat renkaat alkavat olla selkeästi pidoltaan heikentyneet.
 Miten autoilija voi tietää renkaan ominaisuuksien heikentyneen?
 – Tavallisen autoilijan on vaikea havaita tätä, koska ilmiö on hyvin hidas. Alle 10 000 kilometriä talvessa ajavan kannattaa seurata renkaiden kulumista talven aikana. Jos renkaan kulutuspinnan uran syvyys ei muutu talven aikana yhtään, pinta on todennäköisesti kovettunut.
 – Maallikko voi arvioida pitoa jonkin verran, jos pääsee ajamaan samoissa olosuhteissa ja samantapaisilla autoilla peräkkäin uusilla ja vanhoilla renkailla.
 Säilyvätkö renkaan ominaisuudet yhtä hyvin nastarenkaissa ja kitkarenkaissa?
 – Nastarenkaissa nastat vastaavat suuresta osasta jäänpitoa. Niissä pito ei heikkene ajan mittaan samalla tavalla kuin kitkarenkaissa. Iän myötä nastoja irtoaa ja katkeaa. Niiden ulkonema kumin pintaan muuttuu. Nastojen terävyyttä voi arvioida silittämällä pintaa paljaalla kädellä.
 – Vesikelillä ja lumella nastarenkaiden ominaisuudet heikkenevät iän myötä vastaavalla tavalla kuin kitkarenkailla.
 Kannattaako renkaat vaihtaa edestä taakse talven aikana?
 – Renkaita kierrätetään edestä taakse, jotta ne kuluisivat tasaisesti. Kierrättäminen kesken ajokauden on tarpeen, jos kulumisero on selkeästi mitattavissa.
 Kuinka monen ajokilometrin jälkeen renkaat kannattaisi vaihtaa edestä taakse?
 – Renkaiden epätasainen kuluminen riippuu autosta, olosuhteista ja ajotavasta. Renkaiden kuntoa on syytä tarkkailla muutaman tuhannen kilometrin välein. Tätä pystyy tekemään perinteisen mittaamisen lisäksi muutamissa yleisissä parkkihalleissa olevilla laserskannereilla.
 – Renkaiden ominaisuudet pysyvät tasaisina koko käyttöiän, kun kierrättää renkaita kulutuspinnan eron kasvaessa yli yhden millimetrin.
 Entä kannattaako joissakin tilanteissa vaihtaa renkaita puolelta toiselle?
 – Renkaiden pyörimissuuntaa ei kannata pääsääntöisesti vaihtaa. Monissa renkaissa valmistajan suunnittelema pyörimissuunta on merkitty renkaaseen, ja sitä tulee noudattaa liikenteessä.
 Liikenne- ja viestintäviraston, Traficomin johtava asiantuntija Otto Lahti antaa talven rengasvinkit. Kari Ikävalko / Yle
 Miten tien ominaisuus tai kunto vaikuttavat renkaiden kulumiseen?
 – Jäällä ja lumipolanteella tapahtuva tasainen ajo ei kuluta renkaita juuri lainkaan. Aggressiivinen ajo asfaltilla kuluttaa vastaavasti eniten renkaita.
 – Talvirenkaat kuluvat hyvin nopeasti, jos niillä ajetaan suurilla nopeuksilla lämpimissä olosuhteissa keväällä. Talvirenkaiden lamellikuvioon jää selvä kulumisen jälki jo parista Helsinki–Tampere–Helsinki-reissusta, jos tienpinta on yli 20 astetta ja nopeus kesärajoitusten sallima 120 km/t.
 Mitä ulkomailta käytettynä ostetun auton renkaista pitäisi tietää?
 – Niistä on syytä tietää ihan samat asiat kuin kotimaasta ostetun auton renkaista. Renkaista tulee katsoa niiden kunto ja valmistusajankohta eli paistoleima. Renkaat vaikuttavat auton ajo-ominaisuuksiin hyvin paljon, joten ei ole samantekevää, millainen sarja renkaita tulee auton mukana.
 Miten kuluttaja voi varmistua, minkälainen rengassarja ulkomailta tuodussa autossa on?
 – Yksinkertaisin tapa selvittää rengastyypin ominaisuudet on etsiä valmistajan verkkosivuilta löytyvä kuvaus. Sen löytää mallinimen perusteella yleisillä hakukoneilla. Niin sanotun Keski-Euroopan kitkarenkaan tai ympärivuotiseen käyttöön tehdyn renkaan pito on jäällä merkittävästi huonompi kuin pohjoismaisiin olosuhteisiin tehdyn renkaan.
 – Loppusyksyn sateilla ja suolalla sulatetuilla teillä nämä viileään vesikeliin optimoidut renkaat ovat huomattavasti parempia kuin pehmeät, Pohjoismaihin tarkoitetut kitkarenkaat. Jos ajaa oikeissa taviolosuhteissa lumella ja jäällä, kannattaa valita pohjoismaisiin olosuhteisiin tehdyt renkaat.
 Lue myös:
 Kokosimme vinkit, joiden avulla talvi ei yllätä autoilijaa – Tämä kaikki on hyvä tietää renkaiden vaihtoruljanssissa
 Kitkat, nastat, pinnoitetut vai jopa käytetyt? Näin säästät talvirengasmenoissa

Vaihdoitko jo talvirenkaat? Hyvä, mutta ota huomioon nämä olennaiset asiat myös renkaanvaihdon jälkeen


Summary: Suomalaiset ovat poikkeuksellisen riippuvaisia toisistaan, kirjoittaa Pekka Seppänen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kaikki tietävät, että Suomi on poikkeuksellisen riippuvainen viennistä. Harva se päivä poliitikot, toimittajat ja asiantuntijat muistuttavat, että Suomi on vientivetoinen maa.
 Suomen valtiovarainministeri onnistui sanomaan sen samana iltana jopa kahden eri tv-kanavan haastatteluissa.
 Vientivetoisuudella perustellaan milloin mitäkin, yleensä sellaista, joka on perustelijan sydäntä ja lompakkoa lähellä. Jokin aika sitten Suomen vientivetoisuudella perusteltiin jopa sitä, että matematiikan opetus on tärkeää.
 Kun niin moni väittää, että Suomi on poikkeuksellisen riippuvainen viennistä, olisi kenties hyvä tarkastella, kuinka poikkeuksellista tuo riippuvuus on. Arvaatte varmaan jo vastauksen. Mutta odottakaa vielä hetki.
 Valtiovarainministeri käytti vientiriippuvuuden mittarina  viennin suhdetta bruttokansantuotteeseen, joten emmeköhän me muutkin voi käyttää samaa mittaria.
 Maailmanpankin tuoreimpien tilastojen  mukaan Suomen viennin suhde bruttokansantuotteeseen on 39 prosenttia.
 Onko se paljon vai vähän verrattuna muihin maihin?
 Maailmanpankin tilastoissa on mukana 43 Euroopan maata. Maailmanpankin tilastojen valossa Suomi ei ole poikkeuksellisen vientiriippuvainen maa, ei sinne päinkään. Peräti 31 maata on Suomea vientiriippuvaisempia, eli Suomi kuuluu siihen neljännekseen, joka on kaikkein vähiten vientiriippuvainen.
 Numeroiden perusteella Suomea voisi päinvastoin kutsua poikkeuksellisen kotimarkkinariippuvaiseksi maaksi.
 Tämän ei pitäisi olla yllätys niille, joilla on käytössään Euroopan kartta. Suomi on kaukana muista maista. Täältä on pitkä ja hankala matka kaikkialle. Siksi suomalaisten on kätevämpää ja luontevampaa myydä tuotoksiaan toisille suomalaisille.
 Olisi ehkä syytä muotoilla uusi hokema: suomalaiset ovat poikkeuksellisen riippuvaisia toisistaan.
 Ei ehkä ole viisasta pyöritellä sormia ja odottaa, että vienti vetäisi, ja että maailmantalouden pöydiltä tippuisi murusia tänne kauas meillekin.
 Millaisia ovat ne Euroopan maat , jotka ovat Suomen tapaan poikkeuksellisen epäriippuvaisia viennistä? Nämä 12 maata jakaantuvat kahteen joukkoon. Toisaalta syrjäisiin maihin, ja toisaalta suuriin maihin.
 Suomen kaltaisia syrjäisiä, eristyneitä, viennistä epäriippuvaisia maita ovat Albania, Kazakstan, Kosovo, Kreikka, Moldova ja Norja. Nämä maat sijaitsevat sekä henkisesti että fyysisesti niin kaukana muista, että on oikeastaan itsestään selvää, että kauppavaihto naapurien kanssa on vähäistä.
 Viennistä epäriippuvaisia maita ovat myös sellaiset suuret maat kuin Espanja, Italia, Ranska, Turkki, Venäjä ja Yhdistynyt Kuningaskunta. Niillä on niin suuri väestö, että ostajia on runsaasti oman maan rajojen sisällä. Nämä maat ovat suuria pinta-alaltaankin, joten matka naapurimaiden ostajien luokse on pitkä.
 Minkä johtopäätöksen näistä luvuista voisi tehdä? Vaikkapa sen, että syrjäisten suomalaisten kannattaisi entistä pontevammin miettiä, mitä kaikkea hyvää ja maksamisen arvoista voisimme tehdä toisillemme. Ei ehkä ole viisasta pyöritellä sormia ja odottaa, että vienti vetäisi, ja että maailmantalouden pöydiltä tippuisi murusia tänne kauas meillekin.
 Mutta onko vienti jotenkin arvokkaampaa tai hienompaa kuin myynti kotimaahan?
 Mikään edellä sanottu ei tarkoita  sitä, että vienti olisi vähäarvoista. Päinvastoin, valtioiden rajat ylittävä ihmisten yhteistyö on kaikille hyväksi, niin kuin ihmisten välinen yhteistyö aina on.
 Mutta onko vienti jotenkin arvokkaampaa tai hienompaa kuin myynti kotimaahan?
 Ennen kuin tähän voi vastata, pitää miettiä, mitä se vienti oikein on.
 Onko vientiä, jos myy jotakin Helsingistä Ouluun? Määritelmän mukaan ei ole.
 Mutta jos Suomen jakaisi tällä sekunnilla vaikkapa neljään samankokoiseen eri valtioon, niin myynti Helsingistä Ouluun olisikin vientiä. Jokaisessa neljässä Pikku-Suomessa viennin määrä olisi yhtäkkiä paljon suurempi, vaikka samat tavarat ja palvelut ne vaihtuisivat ihmisten välillä ihan niin kuin ennenkin.
 Selvästikään vienti sinänsä ei lisää ihmisten hyvinvointia, vaan vaihdanta ylipäänsä.
 Ennen vanhaan Suomessa vannottiin  viennin nimiin, koska köyhään maahan piti saada ulkomaanvaluuttaa, jolla saattoi sitten ostaa ulkomailta kaikenlaista tarpeellista ja turhaa.
 Mutta nykyään meillä on käytössä eurot ja meillä on yhteinen euroalue.
 Jos myyn omia palveluitani vaikkapa Tallinnaan tuhannella eurolla ja ostan sieltä tuhannella eurolla virolaisten palveluja, niin Suomen vienti kasvaa.
 Mutta jos teen nämä samat kaupat vähän kauemmaksi, esimerkiksi Tampereelle, niin Suomen vienti ei kasva lainkaan.
 Eurot pysyvät kummassakin tapauksessa entisillä paikoillaan. Voisi kuitenkin kuvitella, että suomalaisten hyvinvointi lisääntyisi enemmän, jos minä ja tamperelainen auttaisimme toisiamme, sen sijaan että minä ja tallinnalainen autamme toisiamme.
 Vienti taitaa olla niin kuin maailmankaikkeus. Mitä enemmän sitä miettii, sitä enemmän pää menee pyörälle.
 Tekisi mieli tarkastella vientiä myös ilmastokriisin  näkökulmasta. Siitä kulmasta katsottuna vienti on jokseenkin arveluttavaa, ainakin kotimaankauppaan verrattuna.
 Eikös ole sitä parempi, mitä lähemmäksi ja mitä vähemmällä energian kulutuksella pystyy tuotteensa ja palvelunsa viemään perille.
 Saattaakin siis olla hyvä, että Suomi ei oikeasti ole vientiriippuvainen, vientiin addiktoitunut maa, vaan itseensä käpertynyt, omiensa parissa viihtyvä syrjäinen pieni perhe.
 Pekka Seppänen
 Kirjoittaja on espoolainen kirjailija, hallitustyöskentelijä, valmentaja tai laiskottelija, päivästä riippuen.
 Aiheesta voi keskustella perjantaina 11.10. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Pekka Seppäsen kolumni: Vastuullisuus on vastuutonta
 Pekka Seppäsen kolumni: 10 000 euron lentovero ja sohvalle makaamaan

Pekka Seppäsen kolumni: Suomi ei ole vientivetoinen, vaan itseensä käpertynyt maa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Yhdysvallat haluaa neuvottelijaksi Turkin ja Syyrian konfliktiin
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump   ehdottaa , että Yhdysvallat voisi lähteä neuvottelijaksi Turkin ja Syyrian kurdien välisessä konfliktissa. Trumpin mukaan Yhdysvallat voi puuttua konfliktiin joko sotilaallisesti, taloudellisilla sanktioilla tai sovittelijan roolissa. Turkki hyökkäsi kurdien itsehallintoalueelle Syyriassa keskiviikkona. Lue  tästä  tuoreimmat tiedot konfliktista.
 Tänään selviää, kuka saa Nobelin rauhan palkinnon
 Ruotsalainen 16-vuotias ilmastoaktivisti on vahvoilla Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi.  EPA-EFE/Valentin Flauraud
 Tänään jaetaan  Nobelin rauhanpalkinto . Vahvin ehdokas rauhanpalkinnon saajaksi on ilmastoaktivisti  Greta Thunberg . Rauhanpalkinnon saaja julkistetaan Oslossa. Muita suosittuja ehdokkaita ovat naapurimaa Eritrean kanssa rauhan solminut Etiopian pääministeri  Abiy Ahmed  ja Brasiliassa tunnettu ympäristönsuojelija ja alkuperäiskansajohtaja  Raoni Metuktire.
 Jos työttömyys pitkittyy, pitäisikö työttömyysturvan heiketä?
 Työttömyysturvan porrastaminen jakaa hallitusta. Mikko Stig / Lehtikuva
 Hallituspuolue keskusta on avoin  ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamiselle , jotta hallituksen kunnianhimoinen työllisyystavoite voitaisiin saavuttaa. Myös vihreät ja RKP suhtautuvat ajatukseen myönteisesti. Hallituksen vasemmistopuolueissa ei innostuta mallista, jossa työttömyysturva alenisi työttömyysjakson pitkittyessä.
 Irlannissa uskotaan Brexit-sopuun
 Irlannin pääministeri Leo Varadkar ja Britannian pääministeri Boris Johnson tapasivat Thornton Manorissa Englannissa torstaina. Noel Mullen / AOP
 Irlannin korkea-arvoiset poliitikot uskovat, että brexit-sopu löytyy ennen lokakuun lopun määräaikaa. Irlannin pääministeri  Leo Varadkar   tapasi eilen  Britannian pääministeri  Boris Johnsonin . Tapaamisensa jälkeen pääministerit kertoivat molempien osapuolten uskovan, että sopimus on kaikkien etu. Johnson on korostanut, että Britannia jättää EU:n lokakuun lopussa joko sopimuksella tai ilman.
 Lunta, räntää ja vettä luvassa
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Perjantaita vietetään lumi-, räntä- ja vesisateessa. Etelä-Lapissa ja Koillismaalla ajokeli voi olla huono sateiden vuoksi. Maan etelä- ja keskiosassa sateet tulevat päiväsaikaan tihkuna tai heikkoina vesisateina, mutta illalla etelään leviää lounaasta runsaampia yhtenäisiä sateita. Pilvisyys on runsasta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Yhdysvallat haluaa neuvottelijaksi Turkin ja kurdien konfliktissa, kuka saa Nobelin rauhanpalkinnon, ansioturvan porrastus jakaa hallitusta


Summary: Taistelut ovat jatkuneet Syyriassa Turkin ja kurdijoukkojen välillä.

Turkin hyökkäys Syyrian kurdialueille on jatkunut keskiviikosta alkaen. Turkki pitää Syyrian kurdijoukkoja vihollisinaan ja pyrkii perustamaan rajansa edustalle "suojavyöhykkeen".
 Tässä artikkelissa kerromme hyökkäyksen viimeiset käänteet.
 Lue myös:   Miksi Turkki hyökkää Syyriaan, ja mitä siitä seuraa? Tässä 100 ja 400 sanan mittaiset vastaukset
 Taistelut jatkuneet, ainakin 70 000 siviiliä paennut
 Taisteluja on käyty torstaina etenkin Tal Abyadin ja Ras al-Ainin kaupunkien alueilla Koillis-Syyriassa. Turkki ja sen syyrialaiset liittolaiset ovat vallanneet 11 kylää rajan tuntumasta, tarkkailijajärjestö Syrian Observatory of Human Rights kertoo.
 Turkki sanoo surmanneensa yli 200 kurditaistelijaa. Televisiokanava Al-Arabiyan mukaan ainakin 17 siviiliä on kuollut Turkin ilmaiskuissa.
 Taistelujen tieltä on paennut 70 000 ihmistä, arvioi YK:n hätäaputoimisto OCHA.
 Republikaanit vaativat pakotteita Turkille
 Yhdysvaltain edustajainhuoneessa presidentti  Donald Trumpin  puoluetoverit ovat ehdottaneet pakotteita Turkille. Pakotteita vaativan lakialoitteen takana on 29 republikaaniedustajaa.
 Senaatissa ryhmä republikaanien ja demokraattien edustajia ehdotti pakotteita jo keskiviikkona. On epäselvää, löytyykö pakotteille riittävästi tukea kongressissa.
 Trump: Yhdysvallat voisi välittää konfliktissa
 Presidentti Donald Trump ehdotti Twitterissä, että Yhdysvallat voisi neuvotella sopimuksen Turkin ja kurdien välillä. Trumpin mukaan Yhdysvalloilla on myös kaksi muuta vaihtoehtoa: lähettää joukkoja Syyriaan tai iskeä Turkkia vastaan taloudellisesti.
 Uutistoimisto AFP:n lähteen mukaan presidentti Trump on myös pyytänyt yhdysvaltalaisdiplomaatteja toimimaan välittäjinä osapuolten välillä.
 Turkki pystyi aloittamaan hyökkäyksensä, kun Trump päätti viikonloppuna vetää yhdysvaltalaissotilaat Syyrian kurdialueilta hyökkäyksen tieltä. Yhdysvaltalaisjoukot olivat taistelleet kurdien rinnalla jihadistijärjestö Isisiä vastaan.
 YK huolissaan hyökkäyksestä
 Turkin hyökkäys on tuomittu maailmalla laajalti. YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  on ilmaissut syvän huolensa viime päivien tapahtumista.
 – Tällä hetkellä meidän täytyy tehdä kaikkemme, jotta tilanne ei kärjisty enempää. Totta kai olen huolissani, Guterres sanoi lehdistötilaisuudessa Kööpenhaminassa.
 Myös YK:n turvallisuusneuvosto on käsitellyt Syyrian tilannetta. Neuvoston viisi eurooppalaista jäsentä vaati Turkkia lopettamaan yksipuoliset sotatoimensa.
 Yhdysvaltain edustaja taas korosti, ettei Yhdysvallat ole tukenut Turkin hyökkäystä.

Tämän tiedämme Turkin hyökkäyksestä: 70 000 siviiliä paennut, Yhdysvalloissa vaaditaan pakotteita Turkille


Summary: Rauhanpalkinnon saaja julkistetaan Oslossa.

Tänään jaetaan Nobelin rauhanpalkinto. Vahvin ehdokas rauhanpalkinnon saajaksi on ilmastoaktivisti  Greta Thunberg.  Rauhanpalkinnon saaja julkistetaan tänään Oslossa. Useat vedonlyöntitoimistot, kuten Unibet ja Ladbrokes, pitävät ruotsalaisaktivistia vahvimpana ehdokkaana, mutta  moni seikka puhuu silti häntä vastaan .
 Etiopian pääministeri Abiy Ahmed ja Eritrean presidentti Isaias Afwerki avasivat Eritrean suurlähetystön Etiopiassa 16. heinäkuuta. EPA
 Vedonlyöntitilastoissa Thunbergin jälkeen toiseksi suosituin ehdokas on Etiopian pääministeri  Abiy Ahmed . Hän on lyhyen valtakautensa aikana solminut rauhan naapurimaa Eritrean kanssa ja vapauttanut poliittisia vankeja.
 Raoni Metuktire Martial trezzi 7 EPA
 Brasilialainen  Raoni Metuktire  on noussut vedonlyöntitilastoissa kolmanneksi. Hän on lähes 90-vuotias Brasilian alkuperäiskansoihin kuuluvan kayapojen johtaja ja ympäristönsuojelija. Hän voisi nostaa esiin Amazonasin sademetsän tuhot.
 Myös Uuden-Seelannin pääministeriä  Jacinda Ardernia  on veikattu palkinnon saajaksi. Ardenia ylistettiin kotimaassaan ja ympäri maailmaa Christchurchin terrori-iskun jälkeen. Hän esiintyi jämäkästi mutta puhui vihan sijasta huolenpidosta ja surusta. Ardernin kaudella Uusi-Seelanti kielsi puoliautomaattiaseet vastauksena Christchurchin tragediaan.
 Uuden-Seelannin pääministeri Jacinda Ardern pukeutui hijab-huiviin, kun hän tapasi surevia muslimiyhteisön jäseniä Christchurchissa. SNPA / EPA
 Viime vuonna rauhanpalkinnon jakoivat sotien seksuaalista väkivaltaa vastustava kongolainen lääkäri  Denis Mukwege  ja irakilainen jesidiaktivisti  Nadia Muradi .
 Lue myös :
 Kirjallisuuden Nobel-palkinto vuodelta 2018 Olga Tokarczukille, tämän vuoden palkinnon saa Peter Handke
 Kemian Nobel-palkinto litium-ioniakkujen kehittäjille – sinäkin hyödynnät arjessasi heidän työtään
 Fysiikan Nobel-palkinto maailmankaikkeuden ja eksoplaneettojen tutkimukselle

Tänään jaetaan Nobelin rauhanpalkinto – Tässä ovat ilmastolakkoilija Greta Thunbergin haastajat


Summary: Kysymys ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamisesta jakaa sekä palkansaajaleiriä että hallitusta.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Hallitus aikoo loihtia omilla toimillaan Suomeen 60 000 uutta työllistä ja tietää hyvien neuvojen olevan tarpeen.
 Neuvoja se on myös saanut  niin oppositiolta kuin etujärjestöiltäkin. Työnantajajärjestöjen ja opposition  kokoomuksen  listojen kärkipäässä on ajatus ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamisesta, jolla esimerkiksi kokoomus loisi noin 10 000 uutta työpaikkaa.
 Julkisuudessa esitettyjä porrastusmalleja on useita. Perusajatus kuitenkin on, että työttömyysturvan taso voisi alkuun olla nykyistä korkeampi, mutta se leikkautuisi työttömyyden pitkittyessä. Näin työtöntä kannustettaisiin työllistymään nykyistä tehokkaammin.
 Hallituksen porvaripuolueille ja vihreille ajatus ansiosidonnaisen porrastuksesta sopii. Vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo   nosti taannoin  porrastamisen suorastaan tärkeimmäksi työllisyystoimeksi.
 Keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  sanoo Ylelle, että työttömyysturvan porrastus on syytä säilyttää mahdollisuutena.
 – Meidän täytyy tietenkin ajatella meidän työmarkkinoitamme myös, että ne ovat joustavat ja modernit ja vastaavat työelämän henkeä. Siksi tässä vaiheessa me emme halua sulkea pois mitään vaihtoehtoja, Kulmuni totesi.
 Vasemmisto: Epäoikeudenmukaista ja kallista
 Hallituksen vasemmistopuolueille työttömyysturvaan kajoaminen ei lähtökohtaisesti maistu.
 SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  on sanonut odottavansa työmarkkinaosapuolien esityksiä työllisyystoimista, mutta painottaa, että hallitus ei halua leikata kenenkään toimeentuloa.
 – Jos se porrastus tarkoittaa sitä, niin se ei ole minulle vaihtoehto, Rinne totesi Ylen  pääministerin haastattelutunnilla  syyskuun lopussa.
 Työministeri  Timo Harakka  (sd.) ei halunnut tällä viikolla kommentoida työttömyysturvan porrastamista Ylelle, koska "asia kuuluu (sosiaali- ja terveysministeri) Pekoselle".
 Sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen (vas.) suhtautuu työttömyysturvan porrastukseen erittäin kriittisesti. Yle
 Työttömyysturvan lainsäädäntö ja siihen mahdollisesti tehtävät muutokset tosiaan valmistellaan vasemmistoliittolaisen sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekosen  alaisuudessa. Hänellä on selkeä kanta työttömyysturvan porrastamiseen.
 – Suhtaudun siihen erittäin kriittisesti. Porrastus on epäoikeudenmukainen ja myös lisää työttömyyden hoidon kustannuksia, koska siinähän alkupäässä työttömyyttä korvaus olisi korkeampi. Tiedämme, että lyhytaikaisesti työttömänä olevia henkilöitä on suhteessa paljon enemmän, Pekonen perustelee.
 Pekosen mukaan kysymys työttömyysturvan porrastuksesta ei vielä ole noussut hallituspuolueiden väliseen keskusteluun.
 SAK: Porrastus olisi leikkaus pitkäaikaistyöttömille
 Hallitus on pyytänyt työmarkkinajärjestöjen yhteiset esitykset työllisyystoimiksi ensi kevään kehysriiheen mennessä.
 Työnantajaleirissä työttömyysturvan porrastuksen ja selkeän leikkaamisen puolesta  liputetaan voimalla . Palkansaajaleiriä kysymys jakaa.
 Toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n puheenjohtaja  Antti Palola  hätkähdytti  keväällä omiaankin esittämällä "kustannusneutraalia" porrastusta.
 Korkeasti koulutettujen keskusjärjestö Akava esitti syyskuussa  omintakeisen mallinsa , jossa työttömyysturva porrastettaisiin, mutta korvauksen alentumisesta koituva ansionmenetys korvattaisiin työttömälle, kun tämä löytää uuden työpaikan.
 Yksimielisyyttä järjestöjen välillä työttömyysturvan porrastuksesta tuskin kuitenkaan löytyy, koska duunariammatteja edustava palkansaajakeskusjärjestö SAK torjuu koko ajatuksen.
 – Me emme tällä hetkellä kannata mitään porrastusmallia. Nämä kustannusneutraalit mallit, joita vaikkapa poliitikot esittävät, niin siinä ei työllisyys parane, vaan se on selkeästi leikkaus pitkäaikaistyöttömiltä, SAK:n puheenjohtaja  Jarkko Eloranta  sanoo.
 SAK:n mielestä työllisyyden kimppuun on käytävä "kerrankin ne palvelut edellä". Eloranta ei tällä hetkellä näe, että työttömyysturvan porrastaminen voisi sopia järjestölle edes osana laajempaa kompromissia.
 – Nyt ei ole mitään sellaista kokonaisuutta pöydässä, jossa voitaisiin tätä arvioida. Mutta me emme näe ansioturvan leikkausta ensisijaisesti sellaisena pelimerkkinä, josta nyt neuvotteluja voitaisiin käydä.

Keskusta pitää porttia auki työttömyysturvan porrastukselle – sosiaaliministeri Pekonen torjuu: "Epäoikeudenmukainen ja lisää kustannuksia"


Summary: Irlannin ulkoministerin Simon Coveneyn mukaan torstain keskustelu oli kaivattu piristysruiske brexit-neuvotteluihin.

Irlannin pääministeri  Leo Varadkar  sekä ulkoministeri  Simon Coveney  kertovat, että torstainen tapaaminen Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  kanssa herätti toiveita brexit-sovun löytymisestä, mutta varsinaiseen sopimukseen on vielä matkaa.
 Varadkar tapasi Johnsonin pohjoisessa Englannissa, ja pääministerit antoivat tapaamisensa jälkeen lyhyen lausunnon, jossa he toistivat pyrkivänsä sopimukseen.
 – Molemmat uskovat yhä, että sopimus on kaikkien etu, lausunnossa todetaan.
 Varadkar sanoi myös uskovansa, että brexit-sopimus voidaan saada aikaiseksi ennen kuun loppua, jolloin Britannian on määrä jättää Euroopan unioni.
 Coveney puhui medialle Irlannin pääkaupungissa Dublinissa ennen tapaamistaan Varadkarin kanssa, joka oli palannut tapaamisestaan Johnsonin kanssa.
 – Sanokaa minun sanoneen, että emme ole vielä perillä, Coveney sanoo.
 Hän jatkaa, että torstaina käyty keskustelu oli pitkään kaivattu piristysruiske brexit-neuvotteluiden suhteen. Mutta sopimuksen maalilinjan yli saattamiseen vaadittava työ on se, mihin tulevina viikkoina ja päivinä pitää keskittyä, Coveney täsmentää.
 Britannia on jättämässä Euroopan unionin lokakuun viimeinen päivä. Pääministeri Johnson on korostanut, että tämä tapahtuu joko sopimuksella tai ilman.
 Britannian brexit-ministeri  Steve Barclay  ja EU:n pääneuvottelija  Michel Barnier  tapaavat perjantaina aamulla.
 Lue lisää:
 EU torjuu Britannian ehdotukset erosopimuksen muuttamiseksi
 Taittoiko puhelu Merkelin kanssa Britannian Boris Johnsonin selän – brittimedia odottaa ilmoitusta brexit-neuvottelujen lopettamisesta
 Suomen ja Ruotsin pääministerit: Johnsonin ehdotus ei riitä, Rinne antaa vain viikon aikaa löytää ratkaisu

Irlannin pääministeri ja ulkoministeri sanovat uskovansa brexit-sopuun – sopimukseen vielä matkaa


Summary: Presidentti Trump aikoo tavata Kiinan varapääministerin Liun Valkoisessa talossa perjantaina.

Yhdysvallat ja Kiina jatkoivat torstaina kauppaneuvotteluita yli kahden kuukauden tauon jälkeen. Yli vuoden jatkuneen kauppasodan viimeisimpien neuvotteluiden saatossa nähtiin toivon pilkahdus, kun Valkoisen talon edustaja kommentoi neuvotteluiden sujuneen odotettua paremmin.
 Yhdysvaltain valtiovarainministeri  Steve Mnuchin  ja kauppaedustaja  Robert Lighthizer  tapasivat Kiinan varapääministerin  Liu Hen  ja muita korkea-arvoisia virkamiehiä seitsemän tuntia kestäneissä neuvotteluissa Yhdysvaltain valtiovarainministeriössä lähellä Valkoista taloa.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kommentoi lehdistölle neuvotteluiden satoa torstain tapaamisen päätyttyä.
 – Kävimme erittäin hyviä neuvotteluita Kiinan kanssa, Trump sanoi.
 Presidentti Trump myös vahvisti aikeensa tavata varapääministeri Liun Valkoisessa talossa perjantaina, mitä pidetään hyvänä merkkinä neuvotteluiden jatkon kannalta.
 Yhdysvaltojen kauppakamarin edustajan  Myron Brilliantin  mukaan osapuolet pyrkivät löytämään tien mittavaan sopimukseen. Myös Trump oli aikaisemmin ilmaissut, että hänelle ei kelpaisi rajoitetumpi sopimus.
 Neuvotteluihin lähdettiin epävarmoissa tunnelmissa
 Ennen neuvotteluiden alkua markkinoilla spekuloitiin, että että Kiina saattaisi myöntyä osittain Yhdysvaltojen vaatimuksiin välttääkseen uudet tullit, joiden on määrä astua voimaan ensi viikon tiistaina.
 Kiina tuomitsi neuvottelujen edellä Yhdysvaltojen määräämät pakotteet verkkolaitevalmistaja Huaweita vastaan ja sanoi niiden rikkovan markkinatalouden periaatteita vastaan.
 Yhdysvallat määräsi aiemmin tällä viikolla uusia pakotteita Kiinaa vastaan Xinjiangin uiguurien sorron takia.
 Aiheesta lisää:
 Kiina arvostelee presidentti Trumpin aikomuksia asettaa uusia tuontitulleja kiinalaisille tuotteille – Ulkoministeri: "Ei rakentava tapa"
 USA:n ja Kiinan kauppaneuvottelijat tapasivat Shanghaissa pikaisesti – EK:n Vuorio: "Kompromissin löytäminen on vaikeaa"
 Aselepo Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasodassa: Trumpin mielestä tapaaminen Xin kanssa oli "erinomainen", nyt toiveissa kättely Kimin kanssa – Trump oli puhetuulella Japanissa
 Kiinan ja USA:n kauppasota kiihtyy – sanasota yltyi syyttelyksi Etelä-Kiinan meren politiikasta

Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppaneuvotteluiden ensimmäinen päivä loppui toiveikkaissa merkeissä


Summary: Ranskan ulkoministeri Jean-Yves Le Drian sanoo, että sota Isistä vastaan uhkaa syttyä uudelleen.

Ranskan ulkoministeri  Jean-Yves Le Drian  ilmoitti torstaina halunsa kutsua pikaisesti koolle Isisin vastainen liittouma, sillä Turkin aloittama hyökkäys Syyrian pohjoisosaan on muuttanut alueen tilannetta merkittävästi.
 Le Drian puhui Syyrian tilanteesta France 2 -televisiokanavan haastattelussa.
 – Kansainvälisen liittouman pitää tavata, koska olemme nyt uudessa tilanteessa ja koska sota Isistä vastaan uhkaa syttyä uudelleen, Le Drian sanoi.
 Hän lisäsi, että Isis on suorastaan odottanut nykyisen kaltaista tilannetta Syyriassa.
 Le Drian sanoi myös, että liittouman täytyy päättää toimistaan Turkin hyökkäyksen seurauksena, ja että Turkin on kerrottava miten se aikoo edetä omissa toimissaan.
 – Miten varmistamme niiden paikkojen turvallisuuden, jossa vangittuja taistelijoita säilytetään, Le Drian pohti haastattelussa.
 Yhdysvaltojen johtamaan liittoumaan kuuluu yli 30 valtiota, joista Ranska on yksi Yhdysvaltojen pääliittolaisista. Lisäksi kymmeniä ranskalaisia Isis-taistelijoita on vangittuna Syyrian kurdialueilla.
 Lue myös:
 Presidentti Niinistö tuomitsee Ylen haastattelussa Turkin hyökkäyksen – Syyria, Iran ja Venäjä voivat hyötyä tilanteesta, kurdiväestö kärsii
 Miksi Turkki hyökkää Syyriaan, ja mitä siitä seuraa? Tässä 100 ja 400 sanan mittaiset vastaukset
 Huoli Isis-vankien vapautumisesta Syyriassa kasvaa – CNN: "Isis-Beatlesin" jäsenet Yhdysvaltain armeijan hallussa

Ranskan ulkoministeri haluaa kutsua pikaisesti koolle Isisin vastaisen liittouman – "Sota Isistä vastaan uhkaa syttyä uudelleen"


Summary: Trump sanoo Yhdysvaltojen tekevän mahdollisesti myös voimakkaan ratkaisun pakotteiden suhteen Turkkia kohtaan.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ehdotti torstaina, että Yhdysvallat voisi neuvotella sopimuksen Turkin ja kurdien välillä. Turkki hyökkäsi kurdien itsehallintoalueelle Syyrian pohjoisosiin keskiviikkona.
 Trump kirjoitti viestipalvelu Twitterissä, että konfliktin sovittelu on Yhdysvalloille yksi kolmesta vaihtoehdosta.
 – Meillä on kolme vaihtoehtoa: lähettää tuhansittain joukkoja ja voittaa sotilaallisesti, iskeä Turkkia vastaan taloudellisesti sekä muilla sanktioilla tai neuvotella sopimus Turkin ja kurdien välille, Trump kirjoittaa.
 Lisäksi Trump sanoo, että Yhdysvallat aikoo “mahdollisesti tehdä jotain hyvin voimakasta, mitä tulee pakotteisiin ja Turkkiin”.
 Trumpin suhtautuminen kurdien joukkoihin ailahtelee
 Rauhan neuvottelemisen ehdottaminen Turkin ja kurdien välille on viimeisin käänne Trumpin vaihtelevassa suhtautumisessa kurdien joukkojen asemaan Syyrian konfliktissa.
 Yhdysvaltoja on arvosteltu siitä, että maa veti joukkojaan pois Syyriasta. Yhdysvaltojen ratkaisu antoi Turkille mahdollisuuden lähettää joukkoja kurdien hallitsemalle alueelle Syyrian pohjoisosiin.
 Yhdysvaltain ulkoministerin  Mike Pompeon  mukaan Trump oli päättänyt vetää joukkoja pois Syyriasta, jotta ne eivät jäisi vaaran vyöhykkeelle Turkin aloittaessa hyökkäyksensä.
 Aiheesta lisää:
 Miksi Turkki hyökkää Syyriaan, ja mitä siitä seuraa? Tässä 100 ja 400 sanan mittaiset vastaukset
 Trump kommentoi kurdijoukkojen tilannetta Syyriassa – "He eivät auttaneet meitä Normandiassa"
 Mitä tiedämme nyt: Yön aikana Turkin maahyökkäys eteni, Isis-vankeja siirretty toiseen paikkaan pakojen estämiseksi

Trump: Yhdysvallat voisi neuvotella sopimuksen Turkin ja kurdien välille


Summary: Pasilan aseman väliaikanen asemarakennus toimii jatkossa Turun seudun homekoulujen tai -päiväkotien väistötiloina.

Keskellä Helsinkiä sijaitsevan Pasilan aseman väliaikainen asemarakennus saa uuden elämän Turun seudulla. Ensi viikolla käytöstä poistuvan väliaikaisen asemarakennuksen rakennusmateriaali menee uudelleen käytettäväksi.
 Purettavan asemarakennuksen lohkoista rakennetaan väistötiloja Turun seudun homekouluille tai -päiväkodeille.
 Aseman uusiokäyttöhanketta vetävän JPV. Engineering Oy:n toimitusjohtaja  Petri Väisänen  kertoo, että mitään ei ole menossa kaatopaikalle.
 – Aseman kaikki rakenteet menevät uudelleen käyttöön portaita lukuunottamatta.
 Asemarakennus puretaan pois kauppakeskus Triplan tieltä
 Väliaikainen asemarakennus puretaan pois ensi viikolla aukeavan kauppakeskus Triplan tieltä. Pasilan asema toimii jatkossa uuden kauppakeskuksen yhteydessä.
 Suunnittelutyö sen varalta, että purettavan rakennuksen lohkot saadan helposti yhdistettyä toisiinsa uudessa käyttökohteessa on jo hyvässä vauhdissa. Osa rakenteista kuljetaan toimisto- ja tuotantotiloiksi Länsi-Suomeen.
 – Lohkoista aiotaan koota myös päiväkodin tai koulun väistötiloja, Väisänen sanoo.
 Pohjoismaiden suurin kauppakeskus Tripla avataan ensi viikolla. Antti Kolppo / Yle
 Purkaminen alkaa sisätiloista lokakuun aikana. Kokonaan väliaikainen rakennelma on purettu tämän hetkisen arvion mukaan tammikuun loppuun mennessä.
 Purku-urakka voi vaatia rataliikenteen keskeyttämistä
 Osa lohkoista menee heti käyttöön ja osa hieman myöhemmin.
 – Meillä on myös aika hyvät tilat säilyttää näitä materiaaleja täällä, Väisänen toteaa.
 Hänen mukaansa kyseessä on iso urakka, joka voi vaatia myös rataliikenteen hetkittäistä keskeyttämistä.
 Uusien väistötilojen rakentamisen kustannuksia Väisänen ei halunnut tässä vaiheessa arvioida.

Suomen toiseksi vilkkain juna-asema siirretään korvaamaan homekouluja ja -päiväkoteja Turussa


Summary: Yhdysvaltain presidentin mukaan Turkki on sitoutunut varmistamaan, ettei humanitaarista kriisiä synny raja-alueella.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  puolusti tiedotustilaisuudessa päätöstään vetää Yhdysvaltojen tuen kurdijoukoilta Valkoisessa talossa Washingtonissa.
 – He ovat meille velkaa satoja ja satoja miljardeja, sanoi Trump. Hän ilmeisesti viittasi Yhdysvaltojen antamaan sotilasapuun alueen kurdijoukoille Isisin vastaisessa taistelussa. Trumpin mukaan kurdit taistelevat nyt maastaan.
 Seuraavaksi Trump kertoi mielipiteensä kurdijoukoista yhdistäen nykypäivän ja menneisyyden.
 – Eräässä hyvin vaikuttavassa kirjoituksessa tänään kerrottiin, että he eivät auttaneet meitä toisessa maailmansodassa. He eivät auttaneet meitä Normandiassa, sanoi Trump.
 Epäselväksi jäi, mitä kirjoitus käsitteli ja kuka oli sen kirjoittaja. Trump ei myöskään selventänyt, miksi hän liitti kurdit toisen maailmansodan tapahtumiin Luoteis-Euroopassa.
 Trump vakuutti,  että Turkki on sitoutunut suojaamaan siviilejä ja varmistamaan, ettei humanitaarista kriisiä synny. Trump toisti kantansa, että tuhoaa Turkin talouden, jos Turkki tuhoaa kurdit.
 Lue aiheesta:
 Tuhannet siviilit paenneet rajaseudun kodeistaan Syyriassa – "Näimme kaksi panssarivaunua kylän edustalla, pelkäsimme lastemme puolesta ja lähdimme"
 Maanpuolustuskorkeakoulun asiantuntija: "Jos Turkin hyökkäys pitkittyy, seurauksena saattaa olla sissisota"
 Lähteet: Turkin armeija ja kapinalliset piirittävät kahta kurdikaupunkia, myös turkkilaiskaupunkiin isketty – Yle seurasi hetki hetkeltä

Trump kommentoi kurdijoukkojen tilannetta Syyriassa – "He eivät auttaneet meitä Normandiassa"


Summary: Oppositio haastaa Rinteen hallitusta eduskunnan kyselytunnilla.

Pääministerin sijainen, elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) johti hallitusta eduskunnan kyselytunnilla, kun pääministeri  Antti Rinne  (sd.) oli matkustanut Arktisen neuvoston tilaisuuteen Islantiin.
 Turkin hyökkäys Syyriaan puhuttaa eduskuntaa
 Oppositiosta kokoomus nosti kyselytunnin lopulla esille Turkin hyökkäyksen Syyrian kurdialueelle.
 Turkki on hyökännyt Syyriaan muodostaakseen sinne turvavyöhykkeen, jolta se haluaa karkottaa kurdit ja jonne se suunnittelee sijoittavansa Turkissa olevia syyrialaisia pakolaisia.
 Kansanedustaja  Ilkka Kanerva  (kok.) totesi, että tulossa on suuri pakolaiskriisi.
 Kanerva viittasi siihen, että Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  on uhannut, että Turkki päästää Eurooppaan 3,6 miljoonaa syyrialaispakolaista, jos Euroopan maat leimaavat Turkin hyökkäyksen Syyrian kurdialueelle miehitykseksi.
 Kanerva kysyi, miten Suomi pyrkii vaikuttamaan Turkin johtoon.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) vastasi, että Suomi ja EU ovat laajasti tuominneet Turkin hyökkäyksen. Haaviston mukaan työtä tehdään koko ajan vaikean tilanteen ratkaisemiseksi.
 Sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) mukaan hallitus joutuu miettimään uudelleen myös Al Holin leirillä Syyriassa olevien suomalaisten naisten ja lasten kotiuttamiskysymystä.
 Perussuomalaiset kysyivät ulkomaisesta työvoimasta
 Perussuomalaiset avasivat kyselytunnin moittimalla hallitusta ulkomaisen, EU:n ulkopuolelta tulevan halpatyövoiman houkuttelemisesta Suomeen.
 Kansanedustaja  Jenna Simula  (ps.) epäili hallituksen asettavan ulkomaisen duunarin suomalaisen duunarin edelle.
 Työministeri  Timo Harakka  (sd.) torjui perussuomalaisten syytökset. Harakan mukaan Suomessa on monilla aloilla työvoimapula ja myös työperäistä maahanmuuttoa tarvitaan.
 Harakka vakuutti, että ulkomaisen työvoiman käyttöä rajoittava, toimialakohtainen saatavuusharkinta pysyy kuitenkin edelleen voimassa.
 Opposition rivit hajosivat, kun kokoomus kiirehti ulkomaisen työvoiman saamista työvoimapulasta kärsiville aloille.
 Lue myös:
 Turkin presidentti Erdoğan uhkaa päästää 3,6 miljoonaa syyrialaispakolaista Eurooppaan – Yle seuraa hetki hetkeltä

Katso suorana: Eduskunnassa pelätään Turkin hyökkäyksen Syyriaan johtavan suureen pakolaiskriisiin


Summary: Salametsästyksen estäminen ei sellaisenaan ole EU-tuomioistuimen mukaan peruste poikkeusluville.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-tuomioistuin listaa monia ehtoja susien kaatamisen poikkeusluville tänään annetussa  ennakkoratkaisussaan .
 Taustalla on korkeimmassa hallinto-oikeudessa käsiteltävänä oleva juttu, jossa selvitetään, myönsikö Suomen riistakeskus oikein perustein poikkeusluvat  seitsemän suden kaatamiseen Pohjois-Savossa  vuonna 2016.
 EU-tuomioistuimen ennakkoratkaisussa listataan muun muassa, että poikkeuslupien päämäärä pitää voida esittää selvin ja täsmällisin perusteluin. Samoin se, kuinka poikeusluvat päämäärään johtavat, pitää voida näyttää täsmällisen tieteellisesti.
 Suomen pitää ennakkoratkaisun mukaan myös pystyä takaamaan se, ettei poikkeusluvilla haitata susikantojen suotuisan suojelun tason säilyttämistä niiden luontaisella levinneisyysalueella.
 Poikkeuslupien yhtenä perusteluna on käytetty myös pyrkimystä ehkäistä salametsästystä. EU-tuomioistuin kuitenkin laittaa ennakkoratkaisussaan perustelulle tiukat raamit. Sen mukaan ei "pelkästään sitä, että olemassa on laitonta toimintaa, tai sitä, että sen valvonnan toimeenpanossa on kohdattu vaikeuksia, voida pitää tämän osalta riittävänä seikkana".
 Tuomioistuimen kanta on, että valvontaa pitäisi tiukentaa.
 Suomen luonnonsuojeluliitto on jo  tuoreeltaan kiitellyt  päätöstä. Sen mukaan ennakkoratkaisu johtaa siihen, että kannanhoidolliset poikkeusluvat tulee jatkossa perustella entistä tarkemmin.
 KHO päätti kaksi vuotta sitten välipäätöksessään pyytää asiaan ennakkoratkaisua Euroopan unionin tuomioistuimelta. Tuolloin oikeusneuvos  Kari Kuusiniemi  tulkitsi kysymyksen olevan pohjimmiltaan siinä, onko niin sanottu kannanhoidollinen metsästys luontodirektiivin mukaan mahdollista, kuinka vaatimusta suden suotuisan suojelutason vaatimuksesta on tulkittava ja onko tappamiselle muita tyydyttäviä vaihtoehtoja.
 Ennakkoratkaisu on luontodirektiivin tulkintaohje KHO:lle Pohjois-Savon poikkeuslupia koskevassa oikeuskäsittelyssä. KHO:lta myöhemmin saatava varsinainen tuomio linjaa poikkeuslupien myöntämistä Suomessa ennakkotapauksena tarkemmin.
 Tiukka linjaus tyydyttää valittajaa
 Susien kaatoluvista valitti Luonnonsuojeluliitto Tapiolan Pohjois-Savon ja Kainuun piiri. Liiton puheenjohtaja  Leena Iivonen  on tyytyväinen tiukkaan linjaukseen.
 – Se korostaa kyllä direktiivin henkeä ja tarkoitusta hyvin vahvasti ja on linjassa EU-tuomioistuimen muiden vastaavien ratkaisujen kanssa, Iivonen sanoo.
 Valmistumassa oleva uusi susien kannanhoitosuunnitelma julkaistaan kuukauden kuluttua. Kannanhoidollista metsästystä ei siinä ole mukana, koska on odotettu EU-tuomioistuimen päätöstä.
 Leena Iivosen mukaan metsästystä ei voi aloittaa, vaikka saavutettaisiin susikannan suotuisan suojelun alaraja eli 25 laumaa.
 – Suojelun tason edellytetään päätöksessä olevan suotuisa nimenomaan pitkällä aikavälillä.
 Jatkossa tarvitaan pohjoismaista yhteistyötä
 Maa- ja metsätalousministeriön neuvotteleva virkamies  Sami Niemi  odotti erilaista ratkaisua aiemmin kesällä tulleen julkisasiamiehen ratkaisuehdotuksen perusteella. Nyt tuomioistuin otti tiukan linjan direktiivin tulkinnassa.
 – Olemme jokseenkin harmissamme. Hyväähän siinä on se, että susien laittoman tappamisen ehkäiseminen oli tuomioistuimenkin mukaan hyväksyttävä perustelu, Niemi sanoo.
 Hän myöntää, että jatkossa kannanhoidollinen metsästys edellyttää ministeriöltä ja riistakeskukselta aiempaa vahvempaa näyttöä ja tieteellisiä perusteita, että metsästyksellä voidaan salametsästystä ehkäistä.
 Seuraavaksi koolle kutsutaan kannanhoitosuunnitelmaa rakentamassa olleet vaikuttajat pohtimaan nyt tulleen ratkaisun vaikutuksia.
 – Mielenkiintoista tuomioistuimen ratkaisussa oli se, että suotuisan suojelutason arvioinnissa otetaan huomioon koko luonnonmaantieteellinen alue myös rajat ylittäviltä osin, Sami Niemi toteaa.
 Käytännössä tämä tarkoittaa yhteistyötä erityisesti EU-naapuri Ruotsin kanssa. Yhteistyötä on jo olemassa sekä Ruotsin että Norjan kanssa ja linjauksia tästä on luvassa talvella.
 Tällä hetkellä poliisi ja riistakeskus antavat poikkeuslupia susien ampumiseen vahinkojen tai ihmisiä uhkaavan käytöksen takia. Tähän puoleen ei ole tulossa muutoksia, sillä tuomioistuimen päätös koski vain kannanhoidollisen metsästyksen perusteita.
 Lue myös
 Susikannan uusi hoitosuunnitelma tähtää vahinkojen ennaltaehkäisyyn ja susien parempaan sietämiseen
 Sudenkaatoluvilla ei ole enää ylärajaa – Riistakeskus vakuuttaa, että lupakriteerit pysyvät tiukkoina
 Sudet tappavat vuosittain kymmeniä koiria – tänä vuonna vahinkoja korvattu jo lähes 40 000 eurolla
 Susi sai saaliiksi 21 lasta – Tapahtuneesta on yli sata vuotta, mutta me pelkäämme yhä
 "Siinä ei varmasti ole kaikki" – näin arvailuksi haukutut arviot salakaadettujen susien määrästä tehdään
 Pantasusien sijaintia voi jälleen seurata nettipalvelussa
 Kiihtelysvaaran laiton susijahti sai päätöksensä – Itä-Suomen hovioikeus säilytti aiemmat tuomiot
 Laitilan seudulle ei susilupaa – pelko ja havainnot eivät riitä kaatoluvan myöntämiseen

EU-tuomioistuin linjasi suden kaatolupia - Luonnonsuojeluliitto: "jatkossa poikkeusluvat pitää perustella tarkemmin"


Summary: Syyttäjän mukaan mies puukotti itseään kuolettavasti huumeiden vaikutuksen alaisena.

Vuonna 1993 syntynyttä naista epäiltiin miesystävänsä taposta Joensuussa kesällä 2018, mutta syyttäjä päätyi arvioon, että uhri puukotti itsensä kuoliaaksi.
 Tapaus sattui 15. kesäkuuta 2018. Nainen soitti kerrostaloasunnosta Joensuun Niinivaaralla hätäpuhelun. Asunnon lattialta löytyi vatsallaan makaamasta mies, jonka ylävartalossa oli yhteensä 20 pistohaavaa. Elvytyksestä huolimatta mies todettiin sairaalassa kuolleeksi. Hätäpuhelun soittanutta seurustelukumppania epäiltiin myöhemmin taposta.
 Poliisi pyrki esitutkinnassa selvittämään, oliko nainen puukottanut miesystäväänsä vai oliko tämä aiheuttanut kohtalokkaat vammat itse. Kuulusteluissa nainen kertoi miehen tappaneen itsensä. Poliisi ei myöskään löytänyt kamppailun jälkiä.
 Miehen vammojen vakavuus ja runsaus puolestaan eivät tukeneet teoriaa itsemurhasta.
 Kihlakunnansyyttäjä teki asiassa elokuun lopussa syyttämättäjättämispäätöksen. Päätöksen mukaan naisen syyttömyyttä tukee se, ettei tapahtumaan näyttänyt liittyvän kamppailua. Vainajan alta löytyneessä veitsessä oli ainoastaan vainajan itsensä DNA:ta.
 Sekä nainen että mies olivat tapahtumahetkellä huumeiden vaikutuksen alaisena. He olivat käyttäneet ainakin LSD:tä.
 Syyttämättäjättämispäätöksestä kertoi ensimmäisenä sanomalehti Karjalainen.
 Lue myös:
 Joensuulaisen naisen epäillään tappaneen miesystävänsä lyömällä tätä useita kertoja veitsellä – poliisi tutki myös itsemurhan mahdollisuutta

Naista epäiltiin miesystävänsä taposta, syytettä ei nostettu – syyttäjä: mies puukotti itseään 20 kertaa


Summary: Tuore tutkimus pureutuu siihen, voiko vastuullisuus ja kannattavuus kulkea vielä käsi kädessä journalismia tehtäessä. Kolmehenkinen työryhmä on saanut mediatutkimukseen 175 000 euron apurahan.

Ensi vuoden alussa käynnistyvä tutkimus sukeltaa median murrokseen, jolloin valemediat ruokkivat ihmisten tiedonjanoa.
 Samaan aikaan, kun valemediat imevät ihmisiä puoleena, on ansainta valtamedian puolella vaikeaa: lehtitilauksien määrät vähenevät ja isot mediatalot saavat kritiikkiä. Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston uusi, laaja tutkimus pureutuu näihin ongelmakohtiin.
 – Me aiomme tutkia medioiden liiketoimintamalleja, ansaintalogiikkaa ja sitä, mikä vastuullisuuden rooli mediassa on, kertoo hankkeen johtaja, professori  Paavo Ritala  Lappeenrannan-Lahden teknillisestä yliopistosta.
 Kolmen hengen tutkijaryhmä on saanut Helsingin sanomain säätiön tämän syksyn suurimman yksittäisen apurahan, yhteensä 175 000 euroa.
 – Tarkoitus on vielä syvemmin tutkia, minkälaisia ristiriitoja, haasteita ja mahdollisuuksia on liiketoiminnassa, jonka pitäisi olla samaan aikaan kannattavaa ja vastuullista, kuvailee Ritala.
 Yle vaikuttaa isosti siihen, minkälaista medialiiketoiminta Suomessa on. Henrietta Hassinen / Yle
 Mukana isoja mediataloja ja hidasta journalismia
 Tutkimukseen on valikoitunut perinteisiä mediataloja, joiden liiketoiminnalla on Ritalan mukaan iso merkitys Suomen mediakentällä. Isoina mediataloina tutkimuksessa ovat mukana Yle, Keskisuomalainen, Alma Media ja Sanoma. Lisäksi tutkitaan pienempiä toimijoita: Long play, MustRead ja Rapport.
 – Nämä pienemmät mediaorganisaatiot pyrkivät tekemään erilaista sisältöä: hidasta ja faktapohjaista tutkivaa journalismia, kuvailee tutkimusta johtava Ritala.
 Vaikka tutkimuksessa mukana oleva Yle ei varsinaisesti harjoita liiketoimintaa, se on tutkimusmielessä tärkeä kohde.
 – Yle vaikuttaa isolla kädenjäljellään mediakentässä ylipäätään siihen, minkälaista medialiiketoiminta Suomessa on, toteaa Ritala.
 Erilaiset toimijat ovat valikoituneet tutkimukseen mukaan, koska ryhmä haluaa tutkia mediaorganisaatioiden erilaisia liiketoimintamalleja.
 Perinteinen printtilehti löytää yhä harvemmin ihmisten käsiin. Uutiset luetaan entistä enemmän netistä. Henrietta Hassinen / Yle
 Kantautuvatko ristiriidat toimitukselliseen työhön asti?
 Vastuullinen ja rakentava tapa tehdä journalistista liiketoimintaa on tutkimuksen keskiössä. Tutkijoiden mukaan Suomen mediakenttää vaivaavatkeskustelun polarisoituminen, valeuutiset ja vihapuhe.
 Tutkimus haluaa selvittää, kuinka mediatalot voivat tehdä vastuullista liiketoimintaa nykymaailmassa.
 – Sitäkin tutkitaan, minkälaisia paineita ja jännitteitä mediaorganisaatioilla on sisäisesti. Miten ne näkyvät liiketoimintamalleissa? Entä kantautuvatko ristiriidat toimitukselliseen työhön asti? pohtii Ritala.
 Toive on myös löytää tutkimuksen tiimellyksessä mediataloille uusia ansaintatapoja.
 Ritalan lisäksi tutkimusryhmässä on mukana lappeenrantalaiset tutkijat  Päivi Maijanen  ja  Laura Olkkonen . Tutkimus on kaksivuotinen ja alkaa ensi vuoden alussa.

Tutkimus yrittää etsiä mediataloille uusia ansaintatapoja – voiko mediatalo olla nykyään vastuullinen ja kannattava?


Summary: Demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivä Joe Biden sanoo Trumpin olevan valmis mihin tahansa uudelleenvalintansa varmistamiseksi.

Demokraattisen puolueen presidenttiehdokkuutta tavoitteleva  Joe Biden  on ensimmäistä kertaa sanonut julkisesti, että presidentti  Donald Trump  pitäisi asettaa syytteeseen virka-asemansa väärinkäytöstä.
 New Hampshiressa pitämässään kampanjapuheessa Biden sanoi, että tämä on tarpeen Yhdysvaltain perustuslain ja demokratian suojelemiseksi.
 Bidenin mukaan Trump "ampuu reikiä perustuslakiin", kun tämä pyytää ulkovaltoja sekaantumaan Yhdysvaltain presidentinvaaleihin kaivamalla törkyä Bideneistä ja sen jälkeen  kieltäytyy tekemästä yhteistyötä edustajainhuoneen kanssa,  kun se tutkii, syyllistyikö presidentti virkarikokseen.
 – Tämä presidentti on päättänyt, ettei maalla ole välineitä, valtaa tai poliittista tahtoa rangaista huonosta käytöksestä, Biden sanoi.
 Biden syyttää Trumpia valehtelusta
 Demokraattienemmistöinen edustajainhuone käynnisti viime kuussa Trumpia vastaan virkarikostutkinnan tämän ja Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  puhelinkeskustelun takia.
 Kiista koskee sitä, käyttikö Trump presidentin asemaansa väärin henkilökohtaisen poliittisen hyödyn saavuttamiseen painostamalla Ukrainaa tutkimaan Bidenin ja tämän pojan  Hunterin  toimia. Trump halusi Ukrainan tonkivan, suojeliko Biden varapresidenttinä poikaansa, kun hän painosti erottamaan ukrainalaisen korruptiotutkijan.
 Trumpin epäilyjen tueksi ei ole esitetty mitään todisteita. Useat länsimaat vaativat erottamaan kyseisen korruptiotutkijan nimenomaan tehottomuuden ja korruptioepäilyjen vuoksi.  Hunter Bidenin ei myöskään ole epäilty  rikkoneen Ukrainan lakeja.
 Biden syyttää Trumpia valheiden levittämisestä ja sanoo tämän olevan valmis mihin tahansa uudelleenvalintansa varmistamiseksi.
 Trumpin toimista nousi kohu, kun ilmiantaja paljasti, että Valkoinen talo oli pyrkinyt salaamaan Trumpin ja Zelenskyin keskustelun.
 Sanasota jatkui Twitterissä
 Tuohtumusta on aiheuttanut muun muassa se, että Trump vaati ulkovaltoja tutkimaan keskeistä haastajaansa vain reilu vuosi ennen seuraavia presidentinvaaleja.
 Biden on ollut mielipidekyselyissä  suosituin demokraattiehdokas , joskin demokraattisen puolueen sisäinen kilpa on viime aikoina tasaantunut.
 Trump vastasi Twitterissä Bidenin puheeseen sanomalla sitä pateettiseksi. Trump myös toisti väitteensä, ettei ole tehnyt mitään väärää.
 Biden puolestaan vastasi vaatimalla, että Trump lakkaa jarruttamasta kongressia sekä kunnioittaa valaansa ja perustuslakia.
 Aiheesta muualla:
 CNN: Joe Biden calls for Trump's impeachment for first time
 The Guardian: 'He's laughing at us': Joe Biden for first time calls for Trump to be impeached

Biden sanoi ensi kertaa tukevansa virkasyytettä Trumpia vastaan – "Trump ampuu reikiä perustuslakiimme"


Hallitus ja ministerit ovat noudattaneet lakia Syyriassa leireillä olevien suomalaisten naisten ja lasten kotiuttamisasiassa, toteaa oikeuskansleri  Tuomas Pöysti .
 Pöysti sanoo ratkaisussaan, että kysymys on oikeudellisesti monitahoinen ja että tilanne Syyriassa muuttuu jatkuvasti. Hän näkee perusteita, jotka puoltaisivat ainakin lasten kotiuttamista. Hän kuitenkin toteaa, että Suomen viranomaisten on käytännössä mukauduttava Syyriassa olevien leirin hallinnoijien ja muiden toimijoiden asettamiin ehtoihin.
 Oikeuskanslerille tehtiin useita kanteluita, joissa arvosteltiin Suomen hallitusta sekä pääministeri  Antti Rinnettä  (sd.), ulkoministeri  Pekka Haavistoa  (vihr.) ja sisäministeri  Maria Ohisaloa  (vihr.) siitä, että he eivät ryhtyneet toimiin suomalaisten kotiuttamiseksi al-Holin leiriltä Syyriassa. Myös ulkoministeriötä moitittiin siitä, että se ei auttanut suomalaisia kotiin.
 Pöysti toteaa ratkaisussaan, että maan tilanteen takia Syyriassa ei ole mahdollista tarjota konsulipalveluja tavalliseen tapaan. Tästä on kerrottu matkustustiedotteissa, Pöysti huomauttaa.
 Ulkoasiainhallinnolle ei näin ollen voida katsoa syntyneen yleistä velvoitetta pyrkiä kotiuttamaan suomalaiset tai Suomessa asuneet ihmiset leireiltä.
 – Muun muassa kesällä 2011 annetussa matkustustiedotteessa on annettu maastapoistumissuositus ja alkuvuodesta 2013 on tiedotettu, että lähetystöllä ei ole mahdollisuuksia avustaa mahdollisen evakuoinnin järjestämisessä, Pöysti linjaa.
 Turvallisuusuhkia syntyy
 Oikeuskansleri huomauttaa, että leirillä olevien kotiuttamiseen voi liittyä turvallisuusuhkia Suomessa asuville ja oleskeleville.
 – Kysymys on kiperästä perus- ja ihmisoikeuksien punninnasta, johon ei voida ottaa kantaa pelkästään laillisuusvalvonnan keinoin. Tämä johtuu siitä, että punninnassa on otettava huomioon se, missä määrin aikuisista palaajista aiheutuva turvallisuusuhka on hallittavissa kohtuullisin toimenpitein, Pöysti puntaroi.
 Laillisuusvalvonnan keinoin ei voida Pöystin mukaan myöskään arvioida, mitkä ovat Suomen viranomaisten tosiasialliset mahdollisuudet kotiuttaa leirillä olijat vaarantamatta viranomaisten turvallisuutta tai selvittää kotiutettavien henkilöllisyys.
 Lasten kotiuttamiselle on perusteita
 Keskusteluissa on ollut esillä ajatus lasten kotiuttamisesta ilman huoltajiaan. Pöysti toteaa, että tähänkin liittyy oikeudellisesti vaikeita näkökohtia.
 – Jos Suomen viranomaiset pystyisivät auttamaan pelkästään lapset pois leiriltä, on kysyttävä, mihin lainsäädäntöön perustuen lapset voitaisiin erottaa huoltajistaan. Suomen lainsäädännössä huostaanoton edellytyksistä ja menettelytavoista säädetään lastensuojelulaissa, Pöysti toteaa.
 Lastensuojelulakia ja muita määräyksiä ei ehkä ole mahdollista noudattaa vieraan valtion maaperällä.
 – Tässä tilanteessa oikeudellisesti selkeä toimintatapa olisi pyrkiä kotiuttamaan sekä lapset että heidän huoltajansa. Kotiuttamisen jälkeen ryhdyttäisiin Suomen lainsäädännön mahdollisesti edellyttämiin toimenpiteisiin, kuten huostaanottoihin.
 Pöystin mukaan perus- ja ihmisoikeudet puoltavat sitä, että hallitus pyrkisi kotiuttamaan ainakin lapset. Käytännössä se voi kuitenkin olla vaikea toteuttaa.
 – Oikeudellisella arviolla on rajallinen merkitys, koska viranomaisten tosiasialliset mahdollisuudet toimia Suomen rajojen ulkopuolella ovat erilaiset kuin jos kyse olisi Suomen sisäisestä tilanteesta.
 Pöysti muistuttaa myös, ettei hänen toimivaltaansa tai tehtäväänsä kuulu määrätä viranomaisia ryhtymään mihinkään tiettyihin toimenpiteisiin.
 Aiheesta aiemmin:
 Isis-leirin suomalaisnaiset haluavat kotiin, omaiset maksaisivat matkan, miksi edes lapsia ei haeta? Rinne: "Emme voi vain mennä leirille ja viedä ihmisiä pois"
 Analyysi: Isis-leirin suomalaislapset ovat ensisijaisesti poliittinen ongelma, johon on tarjolla kaksi epäsuosittua ratkaisua
 Jo viisi kantelua oikeuskanslerille Isis-leirin suomalaisten lasten ja naisten palauttamisesta

Oikeuskansleri: Hallitus on toiminut lainmukaisesti Syyrian leireillä olevien kotiuttamisasiassa