Summary: Saamelaiskäräjien puheenjohtajan mielestä ympäripyöreästi kirjoitettu tiedote sisältää silti merkittäviä huomioita saamelaisten kannalta.

Jäämeren rata ei ole taloudellisesti kannattava , selvisi tänään julkaistusta Suomen ja Norjan välisen selvitystyöryhmän laatimasta loppuraportista.
 Työryhmän tehtävänä oli selvittää Jäämeren radan rakentamisen edellytyksiä ja mahdollisessa jatkosuunnittelussa huomioon otettavia tekijöitä.
 Vaikka työryhmän loppuraportissa ei esitetä jatkotoimenpiteitä ratahankkeen edistämiseksi tällä erää, tuntuu kuin Jäämeren radalle olisi edelleen jätetty ovi raolleen, sanoo saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio .
 – Tiedote oli aika ympäripyöreästi kirjoitettu. Siinä oli jätetty ovi raolleen, että jos tulevaisuudessa asia on ajankohtainen, siihen voi palata.
 Perusteluja radalle ei löydy, siitä iloitsen, sanoo saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio. Vesa Toppari / Yle
 Sanila-Aikio: ”Hyviä perusteluja sille, miksi Jäämeren rata tulisi pyyhkiä pois maakuntakaavasta”
 Vaikka  loppuraportti  ei hautaa lopullisesti Jäämeren rataa, silti Sanila-Aikio katsoo raportin sisältävän merkittäviä asioita saamelaisten kannalta.
 – Kyllä tämä on yksi voitto pitkässä prosessissa. Puolitoista vuotta olemme työskennelleet Jäämeren rata-asian parissa. Perusteluja radalle ei löydy, siitä iloitsen, sanoo Sanila-Aikio.
 – Seuraava askel tässä prosessissa on Pohjois-Lapin maakuntakaavan 2040 yhteydessä. Näen paljon hyviä perusteluja sille, miksi Jäämeren rata tulisi pyyhkiä pois maakuntakaavan kartoista, sanoo Sanila-Aikio.
 Pohjois-Lapin maakuntakaava 2040 valmisteluprosessi on käynnissä  ja kaavan valmisteluaineisto on parhaillaan nähtävillä.  Mielipiteensä kaavasta voi ilmaista ennen helmikuun loppua.
 Ministeriön virkamies: ”Se mitä hankkeelle jatkossa tapahtuu, on riippuvainen erikseen tehtävistä päätöksistä.”
 Jäämeren radan loppuraportissa käytetään paljon jos/kun-muotoja. Sama jos-muoto jatkuu ministeriön virkamiehen puheissa.
 Liikenne- ja viestintäministeriön verkko-osaston kehittämisyksikön johtaja  Timo Kievari  kertoo, että nyt on selvitetty toimeksiannon mukaisesti edellytyksiä Jäämeren radan rakentamiselle ja asioita, joita mahdollisessa jatkosuunnittelussa pitäisi ottaa huomioon.
 – Se mitä hankkeelle jatkossa tapahtuu, on riippuvainen erikseen tehtävistä päätöksistä. Selvää on se, että suunnittelun aloittaminen näin laajamittaisessa hankkeessa edellyttäisi sitä, että molemmissa maissa tehtäisiin poliittinen päätös hankkeen toteuttamisesta.
 – Tämä selvitys antaa edellytyksiä arvioida seikkoja, jotka pitää ottaa huomioon sitten jatkosuunnittelussa, jos ratahanketta päätettäisiin lähteä viemään eteenpäin.
 – Loppuraportti antaa tietopohjaa sen poliittisen päätöksenteon arvioinnin tueksi, kertoo Kievari loppuraportin keskeisimmistä viesteistä.
 Kuvakaappaus Jäämeren radan loppuraportista. Yle Sápmi
 Liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berner  ei ehtinyt tänään kommentoimaan loppuraportin merkitystä ja vaikutusta Yle Saamelle. Ministeriön tiedotteessa Berner kiittelee työhön osallistuneita.
 – Kiitän kaikkia Suomessa ja Norjassa selvitykseen osallistuneita yhteistyöstä. Selvitystyön aikana on kartoitettu eri tahojen kanssa Jäämeren radan hankkeen edellytyksiä ja sitä, mitä kaikkea rata vaatisi toteutuakseen, Suomen liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner sanoo tiedotteessa.
 Jäämeren radan  taloudellisia puolia on käsitelty myös toisessa laajassa selvityksessä.  Selvityksessä tulee esille esimerkiksi se, että kokonaishankkeeseen liittyy merkittäviä haasteita.
 Keskeisin niistä on tämänhetkisten selvitysten perusteella suuren investoinnin heikko tuotto.
 Muita junarataan kohdistuvia haasteita ovat sen ympäristövaikutukset ja vaikutukset saamelaisiin. Tästä voi aiheutua poliittisia ja maineeseen liittyviä vastuita, jotka on huomioitava, kirjoitetaan rahoitusrakennetta selvittäneen työryhmän raportissa.
 Kuvakaappaus Jäämeren radan rahoitusrakenne selvityksestä. Yle Sápmi
 Tänään julkaistun loppuraportin mukaan hanke ei olisi taloudellisesti kannattava minkään selvityksessä tarkastellun rahoitusmallin mukaan.
 Vuotuisen kuljetusvolyymin tulisi olla 2,5 miljoonan tonnin luokkaa, jotta ylläpitokustannukset saataisiin katettua. Tällaista kuljetusmäärää ei selvityksen mukaan voida nyt olemassa olevien tietojen perusteella pitää realistisena ilman merkittäviä muutoksia alueen elinkeinotoiminnassa tai eri liikennemuotojen kustannuksissa.
 Sama kannattamattomuus tuli esille joulun alla julkaistussa  Huoltovarmuuskeskuksen raportin tietoikkunassa.
 Suomen liikenne- ja viestintäministeriön johtamaan työryhmään osallistuivat Suomesta ympäristöministeriö, Liikennevirasto, Lapin liitto, Lapin ELY-keskus, Lapin alueyhteistyön kuntayhtymä, Saamelaiskäräjät, Kolttien kyläkokous sekä Norjasta liikenne- ja viestintäministeriö, Rautatiehallinto, Finnmarkin läänin ja lääninviraston edustajat ja Norjan Saamelaiskäräjät. Työssä kuultiin myös muiden sidosryhmien edustajia. Ryhmän toimikausi oli 9.5.–14.12.2018.

Jäämeren radalle jäi ovi raolleen – Loppuraportti näyttää mitä pitää ottaa huomioon jatkosuunnittelussa, jos rataa edelleen edistetään


Summary: Matkakohteiden joukossa on runsaasti maita, joiden ihmisoikeusolot ovat kyseenalaiset.  Huomion kohteeksi on joutunut erityisesti Qatar, joka järjestää vuoden 2022 jalkapallon MM-kisat.

Qataria on arvosteltu ulkomaisen työvoiman riistosta. Ulkomaisia työntekijöitä on Qatarissa mm. rakentamassa kisapaikkoja ja kotitaloustyössä.
 Yle Radio 1:n Ykkösaamussa keskusteltiin, pitäisikö matkailijoiden tai urheilijoiden boikotoida ihmisoikeuksia polkevia maita. Amnesty Internationalin Suomen osaston toiminnanjohtaja  Frank Johansson  pitää käytyä keskustelua liian mustavalkoisena.
 – Tottakai Qatarin tilanne on hirveä. Mutta jos ihmisoikeusloukkaukset olisivat urheilukisojen valintakriteerinä, ei olisi hirveän monta maata, jossa voi järjestää urheilutapahtumia. Parhaassa tapauksessa jalkapallon MM-kisojen tuoma julkisuus ja huomio voivat vaikuttaa myönteisesti.
 Johansson huomauttaa, että Kansainvälinen työjärjestö, ILO, on ollut Qatarissa pari vuotta ja muutosta on tapahtunut oikeaan suuntaan.
 - Olot eivät ole parantuneet riittävästi ja kotitaloustyössä olevat palvelijat ovat aika lailla orjan asemassa, Frank Johansson sanoi.
 Kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt ovat raportoineet myös Yhdistyneistä Arabiemiirikunnista. Matkoja järjestetään Dubaihin ja Abu Dhabiin, jotka ovat suomalaisillekin tuttuja. Pitäisikö matkailijan jättää menemättä?
 Ihmisoikeusliiton pääsihteeri  Kaari Mattila  pitää boikotointia median hellimänä terminä. Hänen mielestään ihmisoikeuskeskustelussa pitäisi tuoda enemmän esille valtioiden vastuu ennemmin kuin yksittäisen ihmisen tai matkailijan vastuu.
 – Kenellä on vastuu ihmisoikeuksista? Sekin tieto puuttuu, oli sitten kysymys vanhusten hoivasta Suomessa tai sananvapaudesta Arabiemiraateissa.
 Frank Johanssonin mielestä matkailijan kannattaa olla utelias ja vaatia matkanjärjestäjältä tietoa, asuuko oligarkin omistamassa hotellissa tai onko työntekijöillä oikeus järjestäytyä.
 – Suomi on vienyt Yhdystyneisiin Arabiemiirikuntiin aseita, joita voidaan käyttää Jemenin kammottavassa sodassa. Suomessakin on kerrottu hallitsijan tyttärestä, sheikha Latifasta, joka yritti paeta sieltä. Jos matkustaisin Dubaihin, haluaisin, että minulle kerrottaisiin nämä asiat.
 Amnesty International -järjestön kanta kuitenkin on, että boikottia ei suositella.
 – Se tarkoittaisi, että kaikkia pitäisi boikotoida. Poikkeuksena on Israelin miehittämä Länsiranta. Amnesty on kehottanut sellaisia sivustoja kuten TripAdvisor, Booking.com ja Airbnb lopettamaan matkailun tarjoamisen miehitetyillä alueilla.
 Amnesty International  sanoo, että kun yritykset tekevät bisnestä ja hankkivat tuloja Israelin miehittämillä alueilla, ne hyötyvät laittomien siirtokuntien ylläpidosta, kehittämisestä ja laajenemisesta. Järjestön mukaan tämä on verrattavissa kansainvälisen lain mukaan sotarikokseen.
 Ihmisoikeusliiton pääsihteeri Kaari Mattila on sitä mieltä, että jokaisen pitää itse harkita matkakohteitaan eikä päätöksiä pitäisi tehdä mediakohujen perusteella.
 - Uskon, että sekä urheijat, matkustajat, että matkanjärjestäjät janoavat lisää tietoa ihmisoikeuksista. Ja se on hyvä asia.
 Keskustelu Qatarin oloista kiihtyi, kun jalkapalloilija  Riku Riski  kieltäytyi kutsusta maajoukkueleirille Qatarissa. Palloliiton pääsihteerin  Marco Casagranden  mukaan keskustelu Qatarista käynnistyi Palloliitossa jo 2016.
 – Jo silloin päätettiin, että tehdään jotain Pohjoismaiden kanssa eikä vain käännetä selkää. On selvää, että meidän pitää kantaa oma vastuumme siltä osin, että käymme vuoropuhelua urheilun piirissä.
 Suomen Palloliiton liittohallitus on päättänyt edistää aktiivisesti yhteisiä linjauksia urheilun eettisistä kysymyksistä muiden isojen suomalaisten lajiliittojen kanssa.
 – Pitäisi voida linjata, mitkä ovat kyseenalaisia maita. Linjauksen tekeminen on kohtuullisen vaikeaa ja se pitää tehdä huolella, totesi Casagrande Ykkösaamussa.
 Lisää aiheesta:
 Qatar on kiusallinen ongelma muillekin kuin jalkapallolle – yleisurheilun MM-kisoissa riittää selitettävää: "Se oli taloudellisesti erittäin hyvä tarjous"
 Helsingin Sanomat: Qatarissa on liian kuuma jalkapalloilijoille, mutta ei stadionien rakentajille: 60 tunnin työviikko puurretaan jopa 40 asteen helteessä, ja työntekijä on täysin työnantajan armoilla
 Airbnb poistaa majoituskohteensa Israelin siirtokunnista – Israelilaisministerit suuttuivat: "Kurjista kurjin boikottiyritys"

Matkustatko ihmisoikeuksia polkevaan maahan? Ihmisoikeusjärjestöt neuvovat tekemään tietoisia valintoja


Summary: Osassa Yhdysvaltoja kaiken kierrätysmateriaalin saa viskata samaan astiaan. Silti kierrätysjätteeseen päätyy ylimääräistä roinaa.

DES MOINES  Jäteauto kippaa viiden tonnin kuormallisen kierrätysmateriaalia Mid America Recycling -yhtiön jätteenlajittelukeskukseen Des Moinesissa, Iowassa.
 Parin henkilöauton kokoinen keko pizzalaatikoita, hillopurkkeja, lehtiä, metallitölkkejä ja muovipulloja leviää odottamaan käsittelyä.
 Iowassa, kuten monin paikoin Yhdysvalloissa, laseja, pahveja ja metalleja ei erotella kotitalouksissa vaan kaikki kierrätettäväksi kelpaava laitetaan yhteen ja samaan astiaan. Lajittelu jää jätelaitosten työntekijöiden tehtäväksi.
 Kierrätysjätelaitoksissa joudutaan korjaamaan yhdysvaltalaisten kierrätysvirheitä, vaikeimpia ovat ruoantähteet, jotka voivat pilata isoja kuormia kierrätysmateriaalia. Nina Svahn / Yle
 Yhden kierrätysastian periaate tekee kansalaisille kierrättämisen vaivattomaksi, mutta jätteenkäsittelylaitoksille se tuottaa hankaluuksia.
 – Tämä on vähän kuin Tyyris Tyllerön kasaamista sen jälkeen, kun se on kerran pudonnut aidalta ja hajonnut. Lähes mahdoton tehtävä, yhtiön johtaja  Mick Barry  luonnehtii ja noukkii samalla kierrätysjätehihnalta käytetyn vaipan.
 Barry on keksinyt yhdysvaltalaisten kierrätyskäyttäytymiselle oman termin: "toiveikkaat kierrättäjät". Tämä tyyppi laittaa kierrätysjäteastiaan enemmän kuin sinne kuuluisi, koska toivoo, että sen voisi kierrättää tai että joku muu kierrättäisi sen hänen puolestaan.
 Mick Barry on ollut jätebisneksessä kolme vuosikymmentä, uran vaikein päätös oli viedä kierrätyspaperia kaatopaikalle neljän kuukauden ajan. Nina Svahn / Yle
 Jalkaproteesi ja keilapallo kierrätyshihnalla
 Barryn työntekijät ovat löytäneet kierrätysmateriaalin seasta jopa jalkaproteesin ja keilapallon. Nytkin kierrätysjätekasasta poimitaan muun muassa silitysrauta, sähkökäyttöinen tuuletin, kolme keittiöveistä ja vanha matkapuhelin.
 – Yhdysvalloissa kierrätysjätteen joukossa noin neljännes on roskaa, joka ei sinne kuuluisi. Täällä Des Moinesissa olemme hivenen parempia, mutta täälläkin kierrätysjätteen mukana tulee 18 prosenttia roskaa, Barry kertoo.
 Barry on luvuista hyvin selvillä, sillä hän johtaa myös valtakunnallisen kierrätysjärjestön hallitusta.
  Yhdysvaltalaisten kierrätysjäteastioissa neljässes on sinne kuulumatonta tavaraa tai roskaa, kuten sähkölaitteita. Nina Svahn / Yle
 Kaikkea roskaa ei saada lajitteluhihnoilla pois, vaikka hihnan ääressä niitä nyppiikin kymmenkunta käsiparia. Hihna liikkuu hengästyttävää tahtia, mutta lajittelijat eivät näytä hyytyvän, vaikka lajittelukeskuksessa on vain asteen pari lämpöisempää kuin ulkona Iowan kylmässä talvessa.
 Yksi lajittelijoista nostaa hihnalta pois päällyshousut. Ne olisi pitänyt viedä vaatekierrätykseen, ei tänne. Vaatteet eivät kuitenkaan ole pahin kierrätysvirhe. Kinkkisintä on ruokajäte.
 – Osa ihmisistä laittaa tyhjennetyn maapähkinävoipurkin huuhtelematta kierrätysastiaan tai ruokaa sellaisenaan. Bagelit ja maapähkinävoit leviävät sitten papereihin, ja voi kuvitella miltä se lasti haisee matkattuaan kuumassa ja kosteassa kuljetuskontissa 90 päivää, Barry sanoo.
 Lisäksi erotetun pahvin ja paperin sisään on voinut jäädä lasinsiruja tai muovia, jotka huonontavat paperista saatavan kierrätyskuidun laatua.
 Kiinan lopetettua yhdysvaltalaisten kierrätysmateriaalin ostamisen useita tonneja kierrätyspaperia jouduttiin viemään USA:ssa kaatopaikalle. Nina Svahn / Yle
 Kiina sanoi huonolaatuiselle kierrätysmateriaalille kiitos ei
 Kiina sai tarpeekseen Yhdysvalloista tulevasta huonolaatuisesta kierrätysjätteestä ja lopetti sen ostamisen vuosi sitten. Kiina halusi samalla irtautua riippuvaisuudestaan ulkomaisesta kierrätysmateriaalista.
 – Kiinalla oli täysi oikeus sanoa meille, että olimme huolimattomia. Kiina käytännössä totesi, että nyt riittää "toiveikas kierrättäminen". Meidän täytyy katsoa peiliin ja parantaa kierrätystapamme.
 Kiinan markkinoiden tyrehdyttyä Yhdysvalloissa tulikin kiire löytää uusi osoite 40 prosentille kierrätysmateriaalista. Sen verran Kiina oli vuodessa ostanut.
 Yhdysvallat on ollut pulassa. Kierrätysmateriaalia on jouduttu viemään tonneittain kaatopaikalle, kun jätteelle ei ollut kysyntää kotimaassa.
 Ylitarjonnan vuoksi esimerkiksi kierrätyskuitupaperin arvo romahti. Paperista ei enää maksettu, vaan paperitehtaille olisi pitänyt maksaa jätepaperin vastaanottamisesta.
 Kierrätysjätettä odottamassa jatkokäsittelyä. Nina Svahn / Yle
 Mick Barrynkin yhtiössä paperipaaleja kerääntyi tonneittain varastoon. Kun säilytystilaa ei enää ollut, sumaa oli pakko ryhtyä purkamaan kierrättäjien pahimmalla painajaisella: neljän kuukauden ajan osa kierrätyspaperista vietiin kaatopaikalle, yhteensä yli 1 600 tonnia.
 – Se oli vaikein päätös, jonka olen 30 vuoden aikana tässä bisneksessä joutunut tekemään. Mutta taloudellisesti tilanne oli katastrofaalinen, sillä ensin piti maksaa materiaalista ja sitten myös sen hävittämisestä. Koko kierrätyksen merkitys hävisi, Barry toteaa.
 Des Moinesin asukkaille ei tästä tuolloin kerrottu kierrätysmotivaation säilyttämiseksi.
 Mid America Recycling -kierrätysjäteyhtiötä johtavan Mick Barryn mukaan Kiinalla oli oikeus sanoa, että yhdysvaltalaiset olivat huolimattomia kierrättäjiä. Nina Svahn / Yle
 Kierrätyslaitoksia ja paperitehtaita parannettu
 Vaikka Kiina-efekti Yhdysvaltojen kierrätysbisnekseen aiheutti tuntuvat taloudelliset menetykset, se on myös johtanut Yhdysvalloissa oman kierrätyskyvyn parantamiseen.
 – Kiinan päätöksen jälkeen me Yhdysvalloissa olemme alkaneet muuttaa ajattelu- ja toimintamalliamme. Kierrätyslaitoksiin on laitettu parempaa tekniikkaa ja elektroniikkaa. Lisäksi paperitehtaita on muutettu niin, että ne pystyvät käsittelemään kierrätyskuitua.
 Mick Barryn mukaan Yhdysvaltain on syytä sopeutua uuteen normaalitilaan, jossa jätteitä tuottavan on itse myös pystyttävä käsittelemään ne.
 – Olennaista on, että kierrätysjäte on laadukasta. Näin olisi pitänyt olla jo kauan, me vain laiskistuimme. Meidän on opittava, että kierrätysjäteastia ei ole dumppauslaari vaan raaka-ainepaikka.

Kiina sanoi yhdysvaltalaiselle kierrätysjätteelle ei – Nyt USA:n on pakko yrittää oppia hoitamaan jätevuorensa itse


Summary: KKV ei onnistunut todistamaan OP:n bonusten vääristävän kilpailua. Seuraavaksi se yrittää kyökin kautta, kirjoittaa Juha-Matti Mäntylä.

Kilpailu- ja kuluttajavirasto kertoi tänään, että Osuuspankki ei ole syyllistynyt määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön.
 Vakuutusyhtiö If kanteli vuonna 2015, että OP:n bonukset vääristävät kilpailua ja KKV on tutkinut asiaa siitä lähtien.
 Totta on, että OP:n järjestelmä sitouttaa asiakkaat äärimmäisen tehokkaasti. Kun asiakas marssitetaan OP:n lainaneuvotteluista suoraan saman yhtiön vakuutustiskille, Ifin on vaikea ängetä siihen väliin.
 Jos asuntolaina-asiakas saa satojen eurojen bonukset, ne jäävät varmasti käyttämättä ellei asiakas osta OP:n vakuutuksia.
 Siksi onkin yllättävää, ettei kilpailuvirasto onnistunut todistamaan OP:n bonusjärjestelmän turmiollisuutta. KKV:n tutkimusten mukaan järjestelmän kilpailijoilta poissulkeva osuus on vain noin 1-5 prosenttia koko vahinkovakuutusmarkkinasta.
 Jos kilpailuvirasto olisi havainnut OP:n syyllistyvän esimerkiksi määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön, se olisi saattanut määrätä OP:n muuttamaan bonuksiaan.
 Se olisi saattanut tarkoittaa esimerkiksi sitä, että OP olisi joutunut maksamaan bonuksiaan käteisellä. Käteinen kelpaa nimittäin muuallakin kuin osuuspankin vakuutustiskillä.
 Vakuutusten ja pankkitoiminnan kytky
 Kuluttaja- ja kilpailuvirasto ei onnistunut todistamaan OP:n bonusten vahingollisuutta. Se ei kuitenkaan aio luovuttaa.
 Virasto aikoo käydä valtiovarainministeriön kanssa keskusteluja siitä, miten OP:n bonusjärjestelmää kohdellaan verotuksessa.
 Laitetaanko Suomessa seuraavaksi bonuksetkin verolle? Periaatteessa sekin olisi mahdollista, mutta se ei ole asian ydin.
 Aiemmin oli nimittäin mahdollista, että OP:n bonuksia saattoi käyttää palvelumaksuihin ja ne saattoi nostaa myös rahana. Pisteet olivat verovapaita, mutta eurot olivat veronalaista tuloa.
 Verottajan mielestä tämä oli ongelma. Vuonna 2011 se linjasi, että mikäli OP maksaa bonuksiaan rahana – kaikki bonukset, myös ne pisteinä käytettävät, olisivat verollisia.
 Tämän lisäksi verottaja linjasi, että vakuutusmaksut voitaisiin rinnastaa palvelumaksuihin. Sen jälkeen Osuuspankki lopetti tietenkin bonusten maksamisen käteisenä ja rohkaisi asiakkaita maksamaan niillä vakuutuksia.
 Näin kuluttaja- ja kilpailuviraston kritisoima bonusjärjestelmä sai lopullisen muotonsa.
 Askel taaksepäin
 Nyt KKV:ssa toivotaan, että OP:n asiakkaat pääsisivät jälleen nostamaan bonuksensa rahana. Silloin kilpaileva vakuutusyhtiö pääsisi tarjoamaan palvelujaan.
 Verottajan pitäisi kuitenkin ensin pyörtää aiempi linjauksensa.
 KKV on keskustellut verottajan kanssa, mutta tulosta ei ole syntynyt. Seuraavaksi se yrittää valtiovarainministeriön kautta.
 Kuluttaja- ja kilpailuviraston pääjohtaja Kirsi Leivon mukaan tavoite voitaisiin saavuttaa monella eri tavalla – verottamalla tai ilman.
 Yksi tapa olisi linjata, etteivät vakuutusmaksut olisi enää rinnastettavissa palvelumaksuihin. Linjauksen jälkeen OP:n bonuksilla ei voisi enää maksaa sen vakuutuksia. Muilla finanssiyhtiöillä ei vastaavaa järjestelmää edes ole.
 Kahdensadan tuhannen euron asuntolaina tuottaa vuosittain noin 500 euron bonuksen – mihin muualle sellaisen summan voisi käyttää jos ei vakuutusmaksuihin?
 Kirsin Leivon mukaan sen voisi käyttää esimerkiksi asuntolainojen marginaaleihin.
 Lue lisää:
 Osuuspankin bonukset saivat kilpailuvirastolta sekä siunauksen että ankarat moitteet – OP Ylelle: "Ei tarvetta muutoksiin"

Analyysi: OP:n bonusten turmiollisuus jäi todistamatta, mutta kilpailuvirasto ei luovuta


Summary: Kevät-puolue ajaa muun muassa kirkon ja valtion eroa sekä abortin helpottamista.

Puolassa vasta viikko sitten perustettu Kevät-puolue on noussut heti maan kolmanneksi suosituimmaksi puolueeksi, kertoo mielipidetiedustelu.
 Sen mukaan arvo-liberaalia Kevättä äänestäisi runsaat 16 prosenttia puolalaisista.
 Puolueen perusti avoimesti homoseksuaali Slupskin kaupungin pormestari ja entinen parlamentaarikko  Robert Biedron  viikko sitten.
 Puolueen linjaa voi pitää katolisessa Puolassa radikaalina, sillä se ajaa muun muassa kirkon ja valtion eroa, mies- ja naisparien liittojen virallistamista sekä abortin saamisen helpottamista.
 Lisäksi Biedron on ajanut maan hiilikaivosten sulkemista vuoteen 2035 mennessä.
 – On vielä epäselvää, onko tämä ilmiö pysyvä, sillä puolueen perustamisesta on vasta viikko, arvioi kannatusta politiikantutkija  Anna Materska-Sosnowska  Varsovan yliopistosta.
 Riippumattoman Ibris-tutkimuslaitoksen mielipidetiedustelu julkaistiin Rzeczpospolita-sanomalehdessä. Kyselyssä kärkipaikkaa piti hallituspuolue Laki ja oikeus 37,1 prosentin kannatuksella ja kakkosena oli pääoppositiopuolue Kansalaisfoorumi 21,8 prosentilla.
 Kyselyyn haastateltiin viime viikolla tuhatta puolalaista.

Sateenkaariväen arvoja ajava uusi puolue nousi kolmanneksi suosituimmaksi Puolassa


Summary: Maallikkotuomareiden eli lautamiesten valintaan ehdotetaan merkittävää muutosta.

Oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.) haluaa, että niin sanotut maallikkotuomarit eli lautamiehet tulisi valita tulevaisuudessa Tuomioistuinvirastossa, joka aloittaa toimintansa ensi vuoden alussa.
 Tällä hetkellä poliittiset puolueet valitsevat kunnanvaltuustoissa käräjäoikeuksien maallikkotuomarit.
 – Poliitikot valitsevat osan tuomareista. Tämä on epäkohta, joka pitää korjata, oikeusministeri Antti Häkkänen sanoo.
 Häkkäsen mukaan kansalaisten on voitava luottaa oikeuslaitoksen riippumattomuuteen, ja ministerin mukaan politiikan ja oikeuslaitoksen väliin tarvitaan nykyistä vahvempi muuri.
 Häkkänen otti kantaa lautamiesten valintaan maanantaina Mikkelin Asianajajayhdistyksen 100-vuotisjuhlassa.
 Maallikkotuomarit ja ammattituomarit: Hyvä ehdotus
 Lautamiehet ovat toimineet käräjäoikeuksissa ilman puoluetunnuksia.
 Tästä huolimatta he katsovat, että nykyinen valintatapa ei ole ollut paras mahdollinen.
 – Tähän valintaan ei ole ollut muutakaan vaihtoehtoa, ja siksi on toimittu näin. Pidämme erittäin hyvänä sitä, että tulevaisuudessa maallikkotuomareiden valintaprosessi hoidettaisiin Tuomioistuinvirastossa, sanoo Suomen Maallikkotuomareiden puheenjohtaja  Jouni Elomaa.
 Myös Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa työskentelevä käräjätuomari pitää hyvänä oikeusministerin ehdotusta.
 – Se olisi hyvin positiivinen asia. Tuomioistuinlaitoksen pitäisi olla irti kaikesta politiikasta. Tämä vahvistaisi tätä, jos kytkös politiikan ja tuomioistuinlaitoksen väliltä poistuisi, sanoo käräjätuomari ja Lakimiesliiton hallituksen jäsen  Paula Virrankoski .
 Lautamiesten poliittinen valintamalliin on herättänyt keskustelua aiemminkin. Asiaan ovat kiinnittäneet huomiota esimerkiksi eduskunnan oikeusasiamies ja Euroopan neuvoston korruption vastainen toimielin Greco.
 Lautamiesten nimeämisprosessin muuttaminen vaatisi lakimuutoksen, jota nykyinen eduskunta ei enää ehdi tehdä.

Poliitikot valitsevat osan tuomareista käräjäoikeuksiin – Oikeusministeri: "Tämä on epäkohta, mikä pitää korjata"


Summary: Hoivakoti Pelimannin toiminnan haltuunottanut kuntayhtymä on saanut paikalle ammattitaitoista henkilökuntaa ja lupauksen varahenkilöstöstä.

Kuusiokuntien sosiaali- ja terveyskuntayhtymä KuusSoTe on rekrytoinut ammattitaitoista henkilökuntaa viikonlopun aikana ja Pelimannin 48 asukkaan turvallisuus on pystytty takaamaan.
 – Tällä hetkellä ollaan saatu turvattua kaksi seuraavaa viikkoa todella hyvin ja jatkuva rekrytointi on päällä. Sen eteen tehdään töitä, sanoo KuusSoTen vanhustyön johtaja  Elina Luoma.
 Luoman mukaan tilanne Pelimannissa on tällä hetkellä rauhallinen ja seesteinen.
 – Asukkaat saavat turvallista ja heidän tarpeisiinsa vastaavaa hoitoa. Hoitajia on rekrytoitu muun muassa muista Attendon yksiköistä. He ovat lähteneet tosi mahtavasti tänne apuun ja ottaneet homman haltuun, Luoma vakuuttaa.
 Lisäksi Pihlajalinnan ja Kuusiokuntien omistaman yhteisyritys Kuusiolinna Terveys Oy:n varahenkilöstö paikkaa mahdollista henkilöstövajetta.
 Omaiset huolissaan
 Luoman mukaan Pelimannin asukkaiden omaiset ovat olleet aktiivisesti yhteydessä kuntayhtymään tilanteen kärjistyttyä viikonloppuna.
 – Suurin huoli on ollut Attendo Pelimannin asukkaiden omaisilla. Asukkaat eivät ole huomanneet eroa siihen, että hoivakoti on nyt kuntayhtymän hallussa.
 Hoivakoti Pelimannin toiminta on toistaiseksi kuntayhtymän hallinnassa, eikä toiminnan siirtymisestä takaisin Attendolle ole vielä tietoa.
 – Teemme koko ajan työtä sen eteen, että aluehallintovirasto kykenee antamaan Attendolle luvan jatkaa Pelimannin toimintaa, Luoma sanoo.
 Aluehallintovirasto joutui keskeyttämään Attendon hoivakoti Pelimannin toiminnan  viikonloppuna ja Kuusiokuntien sote-kuntayhtämä otti toiminnan haltuunsa.

Attendolta kuntayhtymälle siirretyn hoivakodin toiminta on turvattu Alavudella – henkilökuntaa rekrytoitu pikavauhtia


Summary: Nuorten ilmaista ehkäisyä on suositeltu jo vuosikaudet.

Tästä on kyse Nuorten ilmaista ehkäisyä on suositeltu jo pitkään, mutta vain noin 50 kuntaa tarjoaa sitä. Kanta-Hämeessä kaikki kunnat Hattulaa lukuun ottamatta tarjovat nuorille ehkäisyn maksutta. Päijät-Hämeessä puolestaan hyvinvointiyhtymä torppasi aloitteen maksuttomasta ehkäisystä.
 Nuorten maksuttomasta ehkäisystä on puhuttu jo vuosia. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) sekä Väestöliitto ovat suositelleet  sitä pitkään , mutta edelleen vain viitisenkymmentä kuntaa tarjoaa nuorille ilmaisen ehkäisyn.
 Esimerkiksi Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä äänesti viime vuoden lopussa,  ettei maakunnan nuorille tarjota ilmaista ehkäisyä .
 Naapurimaakunnan tarina on iloisempi – Kanta-Hämeen nuoret saavat ehkäisyn maksutta kaikissa kunnissa paitsi Hattulassa.
 Nuorten kanta on selkeä: ilmainen ehkäisy on yhdenvertaisuuskysymys.
 – Ei pitäisi tulla sitä, että on noloa hakea kortsuja tai muuta, sanoo parikymppinen opiskelija  Elina Kervinen  Lahdesta.
 Ilmainen ja kaikille nuorille kuuluva ehkäisy tekisi asiasta helposti lähestyttävän, jos seksistä ei esimerkiksi puhuta kotona.
 – Kaikilla ihmisillä on oikeus saada suojaus, harrastaa seksiä ja nauttia siitä,  Katriina Ruotsalainen  ajattelee.
 Joka viides kasi- ja ysiluokkalainen harrastanut seksiä
 Maksuttoman ehkäisyn tarjoaminen nuorille olisi hyvin tärkeää, ajattelee Hämeen ammattikorkeakoulun terveyden edistämisen koordinaattori  Sari Mäki . Hän on koulutukseltaan erityistason seksuaaliterapeutti ja terveydenhoitaja.
 Mäki muistuttaa, että vuoden 2017 kouluterveyskyselyn tulosten mukaan noin joka viides kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalainen on aloittanut seksin.
 – Mielestäni oli huolestuttavaa, että 8.–9.-luokkalaisista pojista 12 prosenttia ei ollut käyttänyt ehkäisyä ollenkaan viimeisessä yhdynnässä. Tytöillä se vastaava osuus oli vähän yli kymmenen prosenttia, painottaa Mäki.
 Seksuaaliterapeutti Sari Mäki työskentelee Hämeen ammattikorkeakoulussa. Ville Välimäki / Yle
 Maksuttomat pitkäaikaiset ehkäisykeinot, kuten hormonikapselit tai hormonikierukka, ovat naisten ehkäisykeinoja. Seksuaaliterapeutti toivoo, että maksuton ehkäisy olisi aina sekä poikien että tyttöjen asia ja että kondomeja jaettaisiin nuorille.
 – Kondomit ovat ainut poikien ehkäisykeino ja se on ainut väline, joka suojaa myös seksitaudeilta, muistuttaa Mäki ja kannustaa nuoria tuplaehkäisyyn.
 Ilmaisen ehkäisyn jarruna raha ja tabut
 Keskustelu nuorten maksuttomasta ehkäisystä tuntuu kuitenkin jakavan voimakkaasti mielipiteitä. Syynä on tavallisimmin raha. Maksuton ehkäisy on sitä tarjoavalle kunnalle tai kuntayhtymällä rahareikä, mutta kauaskatseinen näkee siinä säästöä.
 Ilmaisen ehkäisyn maakunnassa Kanta-Hämeessä tehtiin vuonna 2017 noin 250 aborttia – Päijät-Hämeessä liki sata enemmän. Pitkäkestoinen hormonaalinen ehkäisy maksaa 100–150 euroa. Kanta-Hämeessä abortin hintalappu on 200–1 900 euroa.
 Tilastojen mukaan 20–24-vuotiaat naiset tekevät eniten abortteja. Alan asiantuntijat painottavat, että nuorille tarjottava maksuton ehkäisy ei ole vain keino säästää aborttikustannuksissa.
 – Abortti ei voi olla vaikuttamatta ihmiseen jollain tasolla, vaikka se olisi tarkoin harkittukin. Tässä kannattaa miettiä asioita pidemmälläkin tähtäimellä, että kyllä maksuton ehkäisy siinä mielessä on parempi vaihtoehto, pohtii koordinaattori Sari Mäki.
 Opiskelijat Katriina Ruotsalainen ja Einari Toiviainen pitävät ilmaista ehkäisyä yhdenvertaisuuskysymyksenä. Toiviainen on päivätöissä nuoriso-ohjaajana. Janne Ahjopalo / Yle
 Mielipiteet ilmaisesta ehkäisystä jakautuvat myös siksi, että ajatuskin nuorten seksistä nostaa yhä monen aikuisen karvat pystyyn.
 – Osa vanhemmista saattaa jopa miettiä, että aikaistaako se nuorilla seksisuhteiden aloittamista, Sari Mäki sanoo.
 Lahtelainen nuoriso-ohjaaja  Einari Toiviainen  ajattelee samoin kuin Mäki: jotkut uskovat ilmaisen ehkäisyn kannustavan nuoria petipuuhiin turhan aikaisin. Itse hän ei väitettä täysin osta.
 – Vaikka onhan se ihan tottakin, että siinä vaiheessa voi alkaa kokeilemaan ja tutustumaan itseensä ja toiseen.
 Seksuaalikasvatusta enemmän?
 Koordinaattori Sari Mäki painottaa, että seksuaalikasvatus on yksi koulun ja vanhempien tärkeimpiä tehtäviä. Siihen olisi syytä panostaa yhä enemmän. Koulujen kannattaa satsata opettajien seksuaalikasvatusosaamiseen ammatillisella lisäkoulutuksella.
 – Kun annetaan oikeaan aikaan oikeanlaista tietoa, niin se edesauttaa sitä, että nuori pystyy itse tekemään valintoja oman seksuaaliterveytensä parhaaksi, miettii Mäki.
 Oli se sitten irto- tai seurustelusuhde, niin osattaisiin ottaa huomioon myös toinen osapuoli – että siinä on kaksi ihmistä.  Elina Kervinen
 Nuoriso-ohjaaja Einari Toiviainen työskentelee 10–18-vuotiaiden kanssa. Hänen mukaansa monella nuorella on pornon takia pahasti vinoutunut kuva seksistä. Sen rikkoutuminen on shokki.
 – Joillekin se on kuin kertoisi, ettei joulupukkia ole. Käsitykset voivat olla todella vääristyneitä.
 Elina Kervisen mielestä seksuaalikasvatuksessa pitäisi käsitellä enemmän sitä, kuinka intiimiä seksi on.
 – Oli se sitten irto- tai seurustelusuhde, niin osattaisiin ottaa huomioon myös toinen osapuoli – että siinä on kaksi ihmistä.
 Lue lisää:
 Vantaalla teiniraskauksista hävisi kolmannes ilmaisen ehkäisyn myötä – Lääkäri: "Toivon todella, että ihmisillä olisi halu tarkastella tätä asiaa"   Ilmainen ehkäisy voisi vähentää abortteja ja niistä koituvia kuluja
 – vain 35 kuntaa herännyt asiaan, vaikka Väestöliitto suositellut kymmenen vuoden ajan

Jo yläkouluikäiset harrastavat seksiä, mutta eivät aina turvallisesti – miksei maksuton ehkäisy lyö vieläkään kunnolla läpi kunnissa?


Summary: Holger Sjögren on itäisen Suomenlahden vanhin silakanpyytäjä.

Omakotitalon seinään nojaa lumilapio. Holger Sjögrenin aamupäivä on kulunut lumitöissä eikä silakkaa troolatessa. Siihen on nykyään aikaa, sillä hän käy kalastamassa enää kerran viikossa.
 – Kävisimme enemmänkin, mutta markkinat eivät vedä. Kaupaksi menee vain se, minkä itse myy, harmittelee Sjögren.
 Tänä vuonna 80 vuotta täyttävä Holger Sjögren on kalastanut silakkaa koko ikänsä. Sjögren syntyi Pyhtään Koukkusaaressa, jonka lähes kaikki asukkaat olivat kalastajia. Saaressa oli 1930–40-lukujen taitteessa noin 60 asukasta. Pieni poika oli usein mukana rysillä. Saaliina oli pääasiassa silakkaa ja vähän suomukalaa.
 – Siitä jäi kipinä, kun pikkupoikana kuuntelin rannalla kuulamoottoreiden ja Wikström-moottoreiden jytinää. Koukkusaari oli maailman paras paikka elää ja viettää lapsuutta.
 Olen valinnut maailman parhaan ammatin.  Holger Sjögren
 Saari oli varsin suljettu yhteisö, mutta lapset kävivät koulua mantereen puolella. Toiset Sjögrenin tavoin Pyhtään ruotsalaista koulua ja toiset suomalaista koulua. Kun Koukkusaaren oma koulu valmistui, ehti Sjögren käydä siellä viimeisen kouluvuotensa vuonna 1951. Opettaja patisti 12-vuotiasta Sjögreniä opettajaseminaariin.
 – Opettajan ura unohtui, kun troolarit ja tukkihinaajat ajoivat Koukkusaaren ohi halkolasteineen. Olen valinnut maailman parhaan ammatin silakan troolikalastajana.
 Niinpä Sjögren jäi Koukkusaareen.
 Kohtalokas räjähdys
 Kalastus toi leivän pöytään ja vähän leivänpäällistäkin, vaikka pahimpina talviaikoina joutuikin käymään metsätöissä. Lohisiimakalastus toi sitten vielä vähän lisätuloja.
 Sitten tuli syksy 1960, jota Sjögren ei unohda. Silloin hänen ensimmäisen troolarinsa kannella tapahtui räjähdys, joka maksoi ihmishengen.
 Holger Sjögrenin troolarit 1960-luvulta.  Holger Sjögren
 Sjögren oli kalastamassa isänsä, setänsä ja erään neljännen koukkusaarelaisen kanssa, kun kannelle nousi troolin mukana outo esine. Se räjähti kannella ilmeisesti moottorin tärinän voimasta.
 – Kansirakenteet hajosivat ja setäni tippui mereen. Setä menehtyi räjähdyksessä ja minullekin kävi pahasti. Sain sirpaleita pitkin kehoa ja olin viikon sairaalassa.
 Aluksen miehet saivat kuitenkin satamaan omin voimin. Sjögrenin isä ja neljäs miehistön jäsen selvisivät ehjin nahoin. Troolari korjattiin ja parin kuukauden päästä onnettomuudesta kalastus jatkui.
 Setä menehtyi ja minullekin kävi pahasti.  Holger Sjögren
 Sjögren muistelee, että sinä talvena tuli paljon kalaa. Keväällä hän vaihtoi uuteen isompaan troolariin.
 – Onnettomuus oli kova paikka, mutta ei siitä mitään traumoja jäänyt. Sitä vain jatkettiin töitä, sanoo Sjögren.
 Räjähtänyt esine oli miehille aivan tuntematon. Myöhemmin selvisi, että esine oli raivauseste. Miinanraivaamisen estämiseksi tai hidastamiseksi oli sodan aikana erilaisia menetelmiä. Raivauskalustojen tuhoamiseen käytettiin joko räjähtäviä tai leikkurilla toimivia raivausesteitä.
 – Eivät siitä esineestä tienneet vanhemmat miehetkään, jotka olivat olleet sodassa.
 Koti-ikävää
 Sjögren troolasi silakkaa Koukkusaaren ympäristössä yhdessä veljiensä kanssa, mutta hänen kalastusmatkansa suuntautuivat myös kauemmas. Kun tehtaat alkoivat saastuttaa vesiä ja saaliit pienenivät lähialueilla, Sjögren reissasi kalaan Pohjanlahdelle, Itämerelle ja Suomenlahdelle.
 Koukkusaaresta mantereelle Kotkaan mies muutti vuonna 1964, kun perheen perustaminen tuli ajankohtaiseksi. Perheeseen syntyi kolme lasta.
 Kalastusmatkat saattoivat olla kuukaudenkin mittaisia. Koti-ikävä ehti iskeä moneen kertaan. Ensimmäiset päivät poissa kotoa olivat aina vaikeita, mutta sitten siihen tottui.
 – Asuimme troolarissa ja soitimme radiopuhelimella kotiin. Soittoaika piti valikoida tarkoin, etteivät kaverit kuulleet ihan kaikkia puheita, myhäilee Sjögren.
 Kirsi Lönnblad / Yle
 Miehistöä aluksella oli kerrallaan kolme tai neljä henkeä, ja niille muodostui oma yhteisönsä. Miehet kalastivat, kuuntelivat radiota ja kävivät kaupassa, kun olivat maissa. Yhdessä soittaminen oli yksi tapa viettää aikaa.
 – Minulla oli huuliharppu ja kaverilla haitari. Myrskyisinä päivinä saaren rannalla sitten joskus musisoitiin.
 Merellä tiiviissä yhteiselossa syntyi myös hyviä ystävyyssuhteita, jotka ovat kestäneet tähän päivään asti.
 Kalastuksen loppu
 2000-luvun alussa koukkusaarelaisten elämä muuttui. Maa- ja metsätalousministeriö kielsi kirjolohien ruokkimisen silakalla. Kiellon takana olivat eläinlääkintäviranomaiset, jotka pelkäsivät kalatauteja. Silakasta alettiin tehdä kalajauhoa, jota käytetään rehuna.
 – Koukkusaarelaisten kalastus loppui siihen. Ei ollut enää mitään paikkaa, mihin niitä silakoita olisi laittanut, sanoo Sjögren.
 Silakan pyytämistä jatkoivat vain Sjögren ja hänen veljensä.
 Minä ihmettelen, miten ihmiset viitsivät mennä seitsemäksi töihin ja tulla viideltä kotiin.  Holger Sjögren
 Ammattikalastajat ovat yksi toisensa jälkeen lopettaneet Itäisellä Suomenlahdella. Sjögrenin aluksilla on ollut viime vuosina kesäkisällejä, mutta jatkajia ei tunnu löytyvän. Hänen kaikki kolme lastaan kalastivat isänsä aluksella opiskelujen lomassa, mutta kukaan ei jäänyt alalle.
 Kalastajan ammattia pidetään raskaana ja olosuhteita huonoina. Sjögren on eri mieltä.
 – Muuta maailmaa ei ole kuin meri! Minä ihmettelen, miten ihmiset viitsivät mennä seitsemäksi töihin ja tulla viideltä kotiin. Että miten ihmiset voivat pärjätä niin tylsällä elämällä.
 Veitsi näkyi neljän metrin syvyydestä
 Silakkaa on Sjögrenin mukaan nyt meressä enemmän kuin koskaan. Hän käy troolaamassa kerran viikossa edelleen, vaikka eläkkeellä onkin. Yksi ystävistä luopui omasta silakanpyyntikiintiöstään ja antoi sen Sjögrenille. Helsingin Sanomien  Kuukausiliitteessä  kerrotaan, että itäisellä Suomenlahdella on enää kaksi silakantroolaajaa: Sjögren ja häntä hiukan nuorempi Hannu Lanki.
 – Alle tonnin saaliin saa hyvin kaupaksi eikä se rasita kiintiötä niin kovin. Jos kauppa kävisi ja olisi isommat kiintiöt, voisi hyvin kalastaa kymmeniä tonneja päivässä, selventää Sjögren.
 Kalastaja on yhtä luonnon kanssa. Vuosikymmeniä merellä työskennellyt ei voi olla huomaamatta ympäristön tilan muutoksia. Sjögren on huomannut, että rantavedet ovat nykyään puhtaampia, mutta ulkomerellä vesi on sameaa.
 – Jos Suursaaren kohdalla pudotti sotavuosina veitsen veteen, se näkyi neljän metrin syvyydestä. Vielä 1960- ja 70-luvuillakaan ei trooli likaantunut ollenkaan ja nyt se on täynnä limaa ja saasteita.
 Holger Sjögren kalastaa nykyään Inter-troolarilla. Kirsi Lönnblad / Yle
 Vaikka kalan kulutus on kasvanut, silakkaa syödään entistä vähemmän. Suurin osa siitä meneekin rehuksi. Sjögren toimittaa silakkaa muun muassa Kotkan akvaariotalo Maretariumiin kalojen ruoaksi.
 – Toisaalta kyllä Kotkassa ihmiset syövät vielä silakkaa. Rannassa kauppa käy vielä niin hyvin, ettei uskoisikaan.
 Silakkayllätys
 Holger Sjögren on tuttu näky myös Helsingin silakkamarkkinoilla. Palkintojakin on tullut. Vuonna 2013 hänen rosepippurisilakkansa palkittiin vuoden silakkayllätyksenä.
 Aina ei ole kuitenkaan silakkamarkkinoilla käyty. Kun tehtaat likasivat rantavesiä, saaliit olivat todella pieniä.
 – Syksyn saalis saattoi olla sata tai kaksisataa kiloa. Aloin käydä silakkamarkkinoilla silloin, kun silakasta piti saada parempi hinta, jolla pärjäisi koko talven.
 Troolareita on Sjögrenillä on ollut yhteensä parikymmentä. Viimeisin, 13-metrinen Inter, odottelee isäntäänsä Kuusisen satamassa. Mikä vetää kahdeksankymppistä miestä edelleen merelle silakanpyyntiin?
 – Se on se mieltymys siihen kalastukseen ja työhön ja kaipuu sinne merelle, että ainakin kerta viikkoon sinne on päästävä, sanoo Sjögren.
 Koukkusaarikaan ei ole unohtunut, siellä on edelleen kesämökki. Holger Sjögren kaivaa huuliharpun esille ja alkaa soittaa. Laulun nimi on Tähti ja meripoika. Se kertoo merimiehen ja kalastajan koti-ikävästä.

Saari eli ennen kalastajistaan – nyt merelle suuntaa enää yksi 80-vuotias, vaikka kauppakaan ei käy: "Muuta maailmaa ei ole"


Summary: Kapseloinnissa esimerkiksi mikrobivauriota ei pureta, vaan ne suljetaan kaasutiiviisti pois kosketuksista sisäilman kanssa.

Humanistisen ammattikorkeakoulun lehtori ja tiimivastaava  Tero Lämsä  oli tietämättään sisäilma-altistunut sekä opiskellessa että töissä.
 – Kymmenen vuotta sitten oireet räjähtivät. Päänsärkyä, väsymystä, nenäverenvuotoa ja tulehduskierteitä, Lämsä kuvailee.
 Lämsän työpaikka on viimeiset kolme vuotta ollut vanha paperitehdas Jyväskylän Kankaalla. Sen massiiviset tiiliseinät ovat ehtineet vuosikymmenten vieriessä imeä itseensä yhtä sun toista luovutettavaksi sisäilmaan.
 Mutta Lämsä ei oireile.
 – Eikä kenelläkään muullakaan meidän porukastamme ole täällä tullut mitään oireita, hän sanoo.
 Vanhaa tehdasta on korjattu kapseloimalla. Kapselointi tarkoittaa sitä, että vaurioitunut rakenne ympäröidään kaasutiiviisti kerroksella, joka ei päästä sisäilmaongelmien aiheuttajia lävitseen.
 Koko talo kapseliin
 Jyväskyläläisessä arvorakennuksessa tehdään parasta aikaa peruskorjausta. Suojellun rakennuksen tiiliseinien laasti on mikrobivaurioitunut. Seinien purkaminen taas tarkoittaisi koko talon purkamista.
 Remontissa on päädytty siihen, että koko talo kapseloidaan. Lopputuloksena talon kaikkia sisäpintoja peittää kaasua läpäisemätön kalvo.
 – Välipohjan rakenteet pinnoitetaan, sen jälkeen vedetään ulkoseinät sisäpuolelta ja kattorakenteet. Näin ongelma suljetaan ulkoseinän rakenteeseen, kertoo VRP Keski-Suomi Oy:n rakennusmestari  Jari Hellman .
 Kaasutiivis kapselointi tarkoittaa myös sitä, että rakennuksessa ei sen jälkeen ole ilmavuotoja.
 – Kaikki ilma tulee koneella ja menee koneella. Rakenteesta ei tule ilma lävitse, Hellman sanoo.
 Täystiilisen ulkoseinän laasti on mikrobivaurioitunut ja kapseloidaan. Antti Seppälä / Yle
 Suuri kiinteistöomistaja suhtautuu varovaisesti
 Jyväskylän kaupungin Tilapalvelu hallinnoi satoja rakennuksia, joilla on pinta-alaa yhteensä yli puoli miljoonaa neliometriä. Siellä kapselointiin suhtaudutaan varovaisesti.
 – Tavoittelemme yleensä noin 30 vuoden elinkaarta. Siksi mieluummin poistamme kaikki mahdolliset riskitekijät kiinteistöistä, Tilapalvelun rakennuttamispäällikkö  Tuija Lepistö  sanoo.
 Se ei tarkoita, etteikö Jyväskylä käyttäisi kapselointia.
 – Jos ei muulla menetelmällä pystytä rakennetta korjaamaan. Sellaisia voivat olla esimerkiksi kantavat rakenteet tai maanvaraiset laatat, Tilapalvelun kiinteistöpäällikkö  Petteri Kontro  sanoo.
 Koska kaupungilla on paljon kiinteistöjä, myös kapselointeja on tehty.
 – Määrät eivät ole kovin suuria, mutta käsitykseni mukaan kapseloinnit ovat toimineet, Kontro sanoo.
 Jyväskylän kokoisessa kaupungissa peruskorjataan jatkuvasti. Isoksi luonnehdittavia peruskorjaushankkeita on joka vuodelle.
 – Yleensä jokaisessa hankkeessa tulee joku kohta, jossa harkitaan kapselointia. Käytämme asiantuntijoita, ja kapseloimme tarvittaessa, Lepistö sanoo.
 Asumisterveysliitolle tuttu menetelmä
 Asumisterveysliitto AsTe ry:lle kapselointi on tuttu menetelmä, eivätkä siihen liittyvät kokemukset ole hyviä.
 – Meihin otetaan yhteyttä silloin, jos ihmisille on tullut sisäilmasta terveysoireita, liiton toiminnanjohtaja  Hannele Rämö  sanoo.
 Rämön näkemys kapseloinneista on selkeä.
 – Jos puhutaan homeiden, mikrobien ja kaasumaisten epäpuhtauksien kapseloinnista, niin se on kyllä täyttä puppua.
 Rämö kertoo nähneensä niin monta epäonnistunutta kohdetta, ettei hän usko kapseloinnin toimivuuteen. Hänen mielestään rakennukset pitäisi aina korjata uusimalla rakenteet.
 – Kaikki rakennukset on mahdollista korjata. Kyse on siitä, halutaanko niin tehdä, hän sanoo.
 Kapselointi on käsityötä
 Kapselointipinnoite levitetään käsipelillä: telalla ja siveltimellä. Kerroksia on useita. Se saattaa tarkoittaa lukemattomia neliöitä seinää, lattiaa ja kattoa – sekä erilaisia läpivientejä, kulmia, nurkkia ja kolosia.
 Jotta kapselointi toimisi, niiden on kaikkien oltava tiiviitä.
 – Tuotteet sinällään ovat pitkälle kehitettyjä, ja niillä on pitkä takuu. Sen lisäksi työn pitää olla hyvin suunniteltu, tehty ja valvottu. Silloin kaikki toimii, Kontro sanoo.
 Työmaalla valvonta lähtee siitä, että työtä seurataan. Sen lisäksi tehdään pinnoitepaksuuden mittauksia ja kaasunpitävyyttä tarkastetaan muun muassa merkkisavuilla.
 – Kapseloinnin toimivuutta pitää seurata myös jälkikäteen. Rakenteessa oleva ongelmahan ei ole kapseloinnilla minnekään poistunut, Kontro muistuttaa.
 Valkoisena näkyvät alueet on kapseloitu, ja ne jäävät välipohjan sisään. Antti Seppälä / Yle
 Halvempaa kuin purkaminen
 Rakenteen purkamiseen ja uudelleenrakentamiseen verrattuna kapselointi on Petteri Kontron mukaan huomattavasti edullisempaa.
 Etenkin kaupallisilla toimijoilla euro konsulttina saattaa johtaa saneerausten tekemiseen entistä enemmän kapseloimalla.
 – Henkilökohtainen mielipiteeni on, että kapselointia pitää käyttää harkiten. Me mieluummin pelaamme varman päälle kuin jätämme riskitekijän rakenteeseen kenties kymmeniksi vuosiksi. Mutta meillä ei olekaan tulospaineita, sanoo Tuija Lepistö.
 Kapselointia onkin verrattu viemäriremonteissa käytettäviin pinnoituksiin ja sukituksiin. Niissäkään vanhaa rakennetta ei pureta pois, vaan tavalla tai toisella korjataan toimivaksi.
 Ei sama kuin tiivistyskorjaus
 Kapseloinnin kanssa työskentelevät nostavat usein esiin sen, että kapselointi sekoitetaan tiivistyskorjauksiin. Tiivistyskorjaukset ovat hyvin yleisiä, kapseloinnit eivät.
 Tiivistyskorjauksissa pyritään rakennuksen ilmanvaihdon parempaan hallintaan. Niiden tarkoitus on etsiä ja korjata rakennusten ilmavuotoja niin, ettei ilma kulje sellaisista paikoista, joista sen ei haluta kulkevan.
 Riippuen siitä, millainen kapselointi rakennuksessa toteutetaan, se voi tarkoittaa myös tiivistyskorjausta. Ilmavuotojen tiivistäminen ei kuitenkaan ole kapseloinnin tarkoitus, vaan kapseloinnilla pyritään korjaamaan sisäilmaongelmat eristämällä haittalähde sisäilmasta.
 Kapselointia tehdään monella tavalla
 Kapselointi ei ole yksi yhtenäinen menetelmä. Periaate on aina sulkea vaurioitunut rakenne kaasutiiviisti, mutta käytössä on lukuisia materiaaleja ja sitäkin kautta erilaisia tapoja toteuttaa kapselointi.
 Jos kapseliin suljetaan esimerkiksi maanvarainen betonilaatta, joka saa kosteutta alapuolella olevasta maasta, laatta saa kosteutta edelleen. Vaikka kosteus ja sen aiheuttamat ongelmat eivät enää pääse laatasta suoraan sisäilmaan, kosteus voi nousta laatasta seiniin, ja sisäilman ongelmat palata sitä kautta.
 Kapselointeja toteutetaan myös erilaisissa laajuuksissa ja eri tarkoituksiin. Useimmissa kapseloinneissa on ollut kyse siitä, että kapseliin suljetaan vain jokin tietty hankalasti purettava rakenne.
 Asumisterveysliiton Rämön mukaan kapseloinnin laajuudella on suuri vaikutus onnistumiseen.
 – Jos ylisilloitetaan seinät, lattiat ja katto - kaikki rakenteet, niin tilahan on umpio. Kyllä se ainakin alkuun toimii, hän sanoo.
 Joskus kapseloinnilla haetaan väliaikaista ratkaisua ennen perinteistä peruskorjausta.
 – Jos suunniteltu elinkaari ei ole kovin pitkä, myös kapseloinnissa onnistuminen on helpompaa, sanoo Petteri Kontro.
 Pidemmän aikavälin tieto puuttuu
 Huolena kapseloinnissa on juuri elinkaari: kuinka kauan kapselointi pysyy ehjänä ja toimii? Kapseloinnin elinkaaresta ei ole tietoa, koska kapselointi nykymuodossaan on niin uutta.
 Suuri kiinteistö- ja rakennusalan konsultti Vahanen, joka kyllä tuntisi tutkimukset, viittaa tiedon puutteeseen esimerkiksi  lausunnossaan  (pdf) Vantaan Tikkurilan kirkon kunnostamisesta näin: "kapselointikorjausten toimivuudesta pitkällä aikavälillä ei ole riittävästi tutkimustietoa".
 VRP Keski-Suomen Jari Hellman uskoo nykyisten kapselointiaineiden kestävyyteen.
 – Kuka näistä osaa varmuudella sanoa, mutta eiköhän tämä sen 50 vuotta kestä.
 Jyväskylän Tilapalvelun Tuija Lepistö taas epäilee.
 – Lähtökohtana on se, että pyrimme Terve Talo -rakentamista noudattamaan, pelaamme varman päälle ja poistamme kaikki haitalliset rakenteet sen sijaan, että jättäisimme riskitekijän rakenteeseen vaikka 30 vuodeksi.
 Asumisterveysliiton Rämön näkemys on negatiivinen.
 – Ne ovat olleet lyhytikäisiä, ja minulla on enemmän kokemusta epäonnistuneista kuin onnistuneista hankkeista.

Sisäilmaongelmien aiheuttajat kaasutiiviin kalvon sisään –  edes asiantuntijat eivät tiedä kapseloinnin kestävyydestä


Summary: Onnettomuuksia kuvaavat ihmiset hidastavat pelastustöitä ja voivat jopa aiheuttaa lisäonnettomuuksia.

Ihmiset jakavat herkästi sosiaalisessa mediassa tietoa onnettomuuksista. Taskussa olevalla älykännykällä on vaivatonta näpätä kuva ja jakaa se saman tien someen. Kuvaaja ei välttämättä tule ajatelleeksi, että hän voi samalla jakaa tietoja, joista uhrin pystyy tunnistamaan.
 Lapin pelastuslaitoksen valmiuspäällikkö  Ari Soppelan  mukaan onnettomuuden uhrin henkilöllisyyden selvittäminen onnistuu nykymaailmassa helposti.
 – Ei tarvitse olla kummonenkaan nörtti, että pystyy tietoja yhdistelemällä selvittämään, kuka autossa on. Näin on varsinkin, jos onnettomuus tapahtuu syrjäseudulla, missä ihmiset tuntevat toisensa, tietävät kuka asuu missäkin ja tuntevat toistensa ajoneuvot, Soppela sanoo.
 Joudumme peittämään onnettomuusauton rekisterikilvet. Joskus pelastustöiden näkösuojaksi pitää laittaa pressua, jotta ohikulkijat eivät saa otettua kuvia.  Ari Soppela
 Onnettomuuspaikalle saavuttuaan pelastajat joutuvat usein ensimmäiseksi tekemään töitä uhrin henkilöllisyyden salaamiseksi.
 – Joudumme peittämään onnettomuusauton rekisterikilvet ja eristämään aluetta. Joskus pelastustöiden näkösuojaksi pitää laittaa pressua, jotta ohikulkijat eivät saa otettua kuvia, Soppela kertoo.
 Tiedon pitäisi tulla viranomaiselta
 On tärkeää, että omaiset saavat tiedon viranomaiselta eivätkä epävirallisia reittejä pitkin, kuulopuheiden tai somen kautta. Soppelan mukaan Lapissa tiedotusvastuu kuolemantapauksista on pääasiassa poliisilla tai sairaalalla.
 – On tilanteita, joissa tieto kuolemasta on mennyt jotakin muuta reittiä, tai liian nopeasti. Ei kukaan varmaan halua somesta lukea oman lähiomaisensa menehtymisestä tai vakavasta loukkaantumisesta.
 Pelastusviranomaisen työ on julkista ja onnettomuuspaikkaa saa kuvata, kunhan muistaa noudattaa eettisiä periaatteita.
 Ei kukaan varmaan halua somesta lukea oman lähiomaisensa menehtymisestä tai vakavasta loukkaantumisesta.  Ari Soppela
 Soppelan kokemus on, että ammattilaiset pääsääntöisesti noudattavat periaatteita, mutta tavallisilla ihmisillä ne pääsevät usein unohtumaan.
 – On niitä, jotka saavat tiedon onnettomuudesta, pelmahtavat paikalle kuvaamaan ja jakavat kuvia sosiaalisessa mediassa. Eettiset periaatteet eivät näköjään sido näitä toimijoita, Soppela harmittelee.
 Myös lisäonnettomuuksien vaara kasvaa
 Ylimääräistä huolta pelastuslaitokselle aiheutuu lisäksi siitä, että paikalle tulevat sivulliset voivat aiheuttaa myös lisävahinkojen vaaran.
 – Hiljennetään vauhtia tai yhtäkkiä pysähdytään ottamaan kuvaa, ja jopa kuljettajat videoivat ajaessaan. Kyllä siitä syntyy erittäin suuri työturvallisuusriski ja riski kaikenlaisille lisäonnettomuuksille, Lapin pelastuslaitoksen valmiuspäällikkö Ari Soppela sanoo.

Somettajat pelastuslaitoksen riesana: "Ensitöinä pitää peittää rekisterikilvet ja tehdä näkösuojaa"


Summary: Romahtaneen hallin katolla on noin puoli metriä sateiden jäljiltä hyvin painavaa lunta.

Usean sadan neliömetrin suuruisen vanhan peltisen tehdashallin katto on romahtanut Kuusankosken keskustan lähellä Kouvolassa.
 Romahduksesta ei ole aiheutunut henkilövahinkoja, mutta hallin sisällä on autoja ja muuta tavaraa. Koska halliin ei tässä vaiheessa voi mennä, niin vielä ei tiedetä, kuinka monta autoa hallissa on ja kuinka niiden on käynyt.
 – Niitä ei voi sieltä turvallisesti ottaa. Osa on saattanut vaurioitua, osa ei. Se pitää purkamisen yhteydessä tyhjentää, kertoo Kymenlaakson pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Mika Ruokolainen .
 Ruokolainen arvelee, että katto on romahtanut painavan lumen alla.
 – Todennäköisesti. Nyt on ollut suojakelejä eikä kattoja ole tyhjennetty ja tämäkin on laaja halli.
 Rakennus on hyvin loivaharjainen, melkein tasakattoinen. Sen katolla on sateiden jäljiltä vajaat puoli metriä hyvin märkää lunta.

Tehdashallin katto romahti Kouvolassa – sisällä useita autoja


Summary: Hollywood tekee jo omia versioitaan podcastien koukuttavimmista kertomuksista.

Autistinen mies istuu tarkasti vartioidussa vankisellissä Illinois’ssa ja kirjoittaa blogia ajatuksistaan. 1 300 kilometrin päässä New Yorkissa toimittaja kiinnostuu blogista ja alkaa koota siitä kertovaa pientä, sympaattista äänijuttua teknologia-aiheiseen podcastiin.
 Murhatapauksesta tuomitun vangin tarina kuitenkin vaikuttaa selvittelyn perusteella oudolta. Niinpä ohjelman tuottaja haastaa toimittajaa kaivamaan syvemmältä ja tutkimaan lisää.
 Elinkautista istuvasta blogaajasta kertovan  jakson  valmistumisessa kestää lopulta yli vuosi. Ohjelma on  Reply All  ja tutkimuksia sparrannut tuottaja on nimeltään  Tim Howard .
 Menestynyt podcast tunnetaan yllättävistä käänteistään. Perusteellinen penkominen on siis sääntö eikä poikkeus.
 Podcasteista "äänipuolen Netflix"
 Alkusysäys  Reply Allin  kertomissa tositarinoissa liittyy aina nykyteknologiaan. Kuuntelijoita riittää joka puolelta maailmaa. Podcastin jaksoja ladataan kuunneltavaksi yli viisi miljoonaa kertaa kuussa.
 Yle tapasi Tim Howardin hänen vieraillessaan suomalaisten podcast-tekijöiden Jaksohali-tapahtumassa Helsingissä.
 – Vitsailimme toimituksessa, että nyt on  Reply All  muuttumassa  Serialiksi . Emmehän me edusta true crimea, mutta vankilakeissi oli liian kiehtova jättää penkomatta. Eikä [toimittaja]  Sruthi Pinnamaneni  halunnut jättää tietoihinsa mitään ryppyjä.
 Mietityt yksityiskohdat ja koukuttavuus. Resepti pätee sekä suoratoistodraamojen että audio-on-demand-maailman hitteihin.
 Kaverin puolesta kyselen -podcast on naiskuulijoiden suosiossa Yle kävi seuraamassa podcastin äänityksiä olohuoneen sohvalla.  Katso tv-uutisten juttu täältä.
 Ilkka Klemola / YLE
 Podcastien ahmimiskulutukseen kannustaa, ainakin Tim Howardia itseään, joko uppoutuminen taiten rakennettuun tarinaan tai mahdollisuus heittää aivot narikkaan kuuntelemalla huumoripodcasteja kuten  Comedy Bang Bangia  tai  U Talkin' U2 To Me?ta .
 Podcast-termillä tarkoitetaan yleensä varta vasten nettiin tehtyjä ääniohjelmia. Miten Howard itse näkee podcastien ja radion eron?
 Ehkä yllättäen Howard ei juurikaan näe eroja. Podcasteja eivät tietenkään kestoajat rajoita, ja kohderyhmä voi olla aiheen suhteen miten kapea tahansa.
 – Podcast on kuitenkin vähän tyhmä, outo ja huono-onninen sana. Jos sanon työskenteleväni podcastissa, joku voi ajatella, että kyseessä on vain pieni alakulttuuri. Siksi pidän esimerkiksi  Reply Allia  radio-ohjelmana, ja olemme ajan myötä alkaneet kutsua sitä podiksi, Tim Howard sanoo.
 Jutun lopussa Howardin vinkkejä podcastin tekijöille.
 Ylivoimainen väline eläytymiseen
 "Kuin kuulijan mieleen piirtyvä elokuva." Noin podcast-tuottaja Tim Howard kuvailee onnistunutta audiotarinaa.
 – Kuuntelet podia, jossa ihminen onnistuu kertomaan hyvinkin vaikeista kokemuksistaan. Ja siis tekijäthän hänet ovat saaneet puhumaan niin hyvin. Alat väistämättä eläytyä tarinaan paljon voimakkaammin, kuin jos samalla katselisit kuvaa kertojasta. On vain toisen ääni ja sinä.
 – Vieraan ihmisen nahkoihin ei vie mikään yhtä voimakkaasti kuin kuunneltu tarina.
 Ilkka Klemola / YLE
 Kiireisen elämän keskellä on harvoin aikaa selvittää, miten muut ajattelevat tai kokevat arkensa.
 Howardin mielestä maailman monimuotoisuus avautuukin ylivoimaisesti parhaiten intiimien medioiden – podcastien ja romaanien – kautta. Niitä kun kulutetaan yksin ja itse valittuna hetkenä.
 Tänään Brooklyn, seuraavana Hollywood
 Median into podcastien tekemiseen ja yleisön himo niiden kuuntelemiseen muistuttaa Tim Howardin mielestä kultakuumetta.
 Useat menestyneet amerikkalaispodcastit ovat syntyneet sellaisten mediatalojen luomuksina, joilla ei ole lainkaan perinteistä broadcast-toimintaa.  Reply Allia  pyörittävä Gimlet Media on eräs uuden ajan äänitaloista.
 Viime keväänä yhdysvaltalaisista  reilu neljännes  kuunteli jotain podcasteja kuukausittain. Suomessa  osuus  oli alkusyksystä hieman korkeampi.
 On-demand-kulttuuriin tottuneet kuluttajat kantavat tarinat mukanaan laitureille ja lenkkipoluille. Mutta koukuttavia kertomuksia hamuaa myös viihdeteollisuus.
 Amazon tuottaa parhaillaan  Julia Robertsin  tähdittämää tv-sarjaa  Homecoming  podcastiin perustuen. Epäpätevän kirurgin tekoja dokumentoinut podcast  Dr. Death  kääntyy tv-versioksi FX:n tuottamana. Ja Tim Howardille tuttu  Reply Allin  jakso  Man of the People  saanee elokuvatulkinnan itsensä  Richard Linklaterin  ohjaamana.
 – Hollywood etsii inspiraation puutteessaan ideoita meiltä. Se on kyllä laimeaa, jos filmattavia versioita tehdään vain rahan takia. Mutta, jos hieno kertomus saa kasvaa ja kehittyä, mikäs siinä. Lopulta kaikkia kiehtoo hyvä tarina, Tim Howard hymyilee.
 Kuinka itse tekijäksi?
 Suomessa ilmestyy kolmisensataa podcastia. Se on vain murto-osa englanninkielisen maailman tarjonnasta. Yhteistä kielialueille on kuitenkin se, että podcasteja syntyy paljon harrastuspohjalta omaksi iloksi, ja se, että matalin kynnys on kepeisiin keskusteluohjelmiin.
 Tim Howardin leipälaji on sen sijaan narratiivinen podcast – niin  Reply Allissa  kuin hänen edellisessä työpaikassaan, legendaarisessa  Radiolab -ohjelmassa.
 Näin podcast-konkari neuvoo vasta-alkajia tarinallisuuden pariin.
 Aloita matalin panoksin. Tee pieniä äänitarinoita vain itsellesi. Haastattele vaikka kavereitasi. Kuuntele kertomuksellisen raportoinnin mestareita, kuten  This American Lifea , ja heidän suosittelemiaan jaksoja Lue jaksoja puhtaaksikirjoitettuina. Transkriptiot löytyvät usein podcastin nettisivuilta. Niistä saat vinkkejä rakenteesta ja tavasta esittää kysymyksiä. Tutustu äänikerronnan tutoriaaleihin ja perusteisiin esimerkiksi osoitteessa  transom.org Hanki podcast-harrastukseesi riittävän hyvät mikrofonit ja suuntaa ne oikein. Podcastin äänestä kuuluu saada selvää myös hälyn keskellä. Kun raportoit tosielämästä, älä pidä ensimmäistä kuulemaasi lausuntoa koko totuutena. Paikkansapitävän tarinan kokoaminen voi viedä valtavasti aikaa.
 Lue lisää:
 Kuuntele Ylen podcasteja (Yle Areena)
 Lista suomalaisista podcasteista (Jakso.fi)
 In the Race for Content, Hollywood Is Buying Up Hit Podcasts (The New York Times)
 Robert Downey Jr. To Star In Pic Based On Podcast (deadline.com)
 Podcastien seuraaminen on helppoa – Lue suomalaisten suositukset

Huippusuosittujen podcastien voimahahmo Ylelle: "Vieraan ihmisen nahkoihin ei vie mikään yhtä voimakkaasti kuin kuunneltu tarina"


Summary: Toiviainen on sekä surullinen että ahdistunut jo pari viikkoa velloneesta vanhushoitoskandaalista. Vanhukset ansaitsevat arvokkaan kohtelun, hän sanoo. Myös syyttäjälaitos puuttuu peliin, jos laittomuuksia ilmenee.

Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen on tyrmistynyt. Vanhustenhoitoskandaalin likaisimmat temput ovat todennäköisesti melko pian hänen virastonsa työpöydillä tutkittavana. Poliisi on jo käärinyt hihansa.
 – Poliisi on aloittanut omia selvittelytöitään. Jos sieltä ilmenee jotakin rikokseen viittaavaa, olemme luonnollisesti läheisessä yhteistyössä poliisin kanssa.
 Tutkittavaa riittää. Heitteillepano, pahoinpitely, kuolemantuottamus. Ja paljon, paljon muuta.
 – Minä olen hyvin surullinen siitä mitä saan lukea. On kyse yksittäisistä inhimillisistä ihmisistä. Kuka tahansa lähimmäisemme voisi olla siellä se yksin hylätty vanhus.
 Poliisi selvittelee myös petosrikosten mahdollisuutta.
 – Jos annetaan tahallaan jotakin väärää tietoa hyötymistarkoituksessa – niin silloin tietysti rikosoikeuden puolella herää helposti epäilys, että kyse voisi olla myös petoksesta.
 Viime päivinä on puhuttu paljon haamuhoitajista ja akuankkahoitajista. Kuka sellaisista työaikakirjanapitoon tehdyistä merkinnöistä joutuu jalkapuuhun? Se työoloja vääntävä ihmisparka – vai kenties myös jokin ihan muu?
 – Kyllä siinä on katsottava läpi ihan koko firman päätöksentekoketju. Kuka antoi käskyn lainvastaiseen tekoon, ketkä olivat siinä avustamassa tai ainakin sitä läpi sormien katsomassa?
 Sote-palvelut on suuri korruptioriskin ala. Giganttiset rahat, viidentonnin virkamiehet ja olematon valvonta.
 – Kun liiketoiminnasta ja suurista rahoista on kysymys, ihminen on kiusauksille altis.
 Onneksi Suomessa ei ole korruptiota... Vai onko?
 – Kyllä korruptiota on Suomessakin, ikävä kyllä. Usein se vain on vaikeasti todistettavaa rakenteellista korruptiota, hyvä veli -verkostoja ja sen sellaista.
 Lue lisää:
 Hoivayhtiö Esperi Caresta jätetty kaksi tutkintapyyntöä poliisille

Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen: Poliisi ja syyttäjät ovat valmiina, jos vanhusskandaali paisuu


Summary: Apulanta-yhtyeen rumpali Sipe Santapukki pitää onnellisuutta huonosti brändättynä, sillä ihmiset määrittelevät onnellisuutensa valitettavan usein toisten ihmisten tekemisten kautta.

Hei hei mitä kuuluu Sä kysyt ja kaikki on ok No hyvä sun on puhuu
 Kun sä et tiedä miltä musta tuntuu
 Toni Wirtasen  säveltämä ja sanoittama kappale Mitä kuuluu? oli suuri hitti vuonna 1996. Hittibiisin myötä heinolalainen punkrock-yhtye Apulanta nousi koko Suomen tietoisuuteen, ja on yksi maamme suosituimpia bändejä edelleen.
 Yhtyeen rumpalin Sipe Santapukin mukaan kysymys -mitä kuuluu? -on erittäin oleellinen myös tänä päivänä.
 – Se on näinä kovina aikoja jopa se oleellisin kysymys. Moni synkkyyteen vaipunut ihminen saisi hyvin yksinkertaisilla asioilla apua elämään kun lähipiiri muistaisi kysyä kuulumisia, pyytää kahville tai muuten osoittaa olevansa kiinnostunut.
  Onni ei tule tavoittelemalla
 Santapukki kertoi Puoli seitsemän –ohjelman haastattelussa ajatuksiaan myös onnellisuudesta ja siitä, kuinka sen jahtaaminen saa ihmiset usein vain onnettomiksi.
 – Mielestäni onnellisuus on haitallisesti brändätty. Ihmiset määrittelevät onnellisuutensa valitettavan usein toisten ihmisten tekemisten kautta. Onnellisuuteen ladataan valtavia odotuksia ja toiveita, mutta pyrkimys mielikuvien saavuttamiseksi on epärealistista. Sosiaalisen median vaikutus on tässä todella suuri.
 Sipe Santapukki oli Puoli seitsemän- ohjelmassa Mikko Kekäläisen ja Susanna Laineen haastateltavana. Yle/ Minna Perovuo
 Oman onnellisuutensa Santapukki on löytänyt arjesta.
 – Jos jahtaat varjoasi, et saa sitä ikinä kiinni mutta jos lähdet poispäin, varjo seuraa perässä. Onnellisuuden kanssa on sama juttu. Kun keskittyy omaan arkeen ja pärjää itsensä kanssa, niin se on jo onnellisuutta.
 Elämän tarkoitus on elämä itse
 Santapukki elää tällä hetkellä lapsiperhearkea. Esikoispoika on juuri täyttänyt kaksi vuotta, ja lapsen läsnäolo arjessa on tuonut luonnollisesti syviä sävyjä elämään.
 – Isyyden sanoittaminen on todella vaikeaa. Haluaisin päivittäin huutaa elämän ihmettä mutta tunteet latistuvat lauseissa. Olen äärimmäisen kiitollinen, että saan kokea tämän, eikä enää tarvitse miettiä mikä on elämän tarkoitus. Elämän tarkoitus on elämä itse.
 Katso Sipe Santapukin haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa Yle Areenasta.

"Elämän tarkoitus on elämä itse" – Sipe Santapukki ei tavoittele onnea, vaan keskittyy arkeen


Summary: Raitiotien kustannukset saattavat olla jotain muuta kuin esitetty 330 miljoonaa euroa.

Turun kaupunginhallitus jätti maanantaina pöydälle Turun joukkoliikenneratkaisun käsittelyn. Seuraavan kerran asiaan palataan kolmen viikon kuluttua.
 – Joka puolueessa keskustelua asiasta varmasti jatketaan, sanoo kaupunginhallituksen puheenjohtaja, kokoomuksen  Lauri Kattelus .
 Kattelus kuvailee kokouksen ilmapiiriä myönteiseksi, vaikka hallitus ei päätöstä saanutkaan aikaiseksi.
 – Keskustelua käytiin paljon siitä, että laadukas joukkoliikenne täytyy taata kaikille.
 Päätöstä ei ole tehty
 Kaupunginjohtaja  Minna Arven  ( kok.) esityksessä  Turun kaupunkiseudun joukkoliikenneratkaisun  ensimmäinen vaihe käynnistettäisiin aloittamalla kahden pikaraitiotielinjan hanke- ja toteutussuunnittelu.
 Linjat kulkisivat Varissuolta keskustaan ja keskustasta Raisioon, mikäli Raisio saadaan houkuteltua hankkeeseen mukaan.
 – Olisi hyvä juttu, jos Raisio lähtisi, mutta kyllä me se joka tapauksessa rakennetaan omalta osaltamme, sanoo kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja, vihreiden  Jukka Vornanen .
 Lopullisen päätöksen Turun joukkoliikenneratkaisusta tekee Turun valtuusto. Kattelus arvioi, että asia viedään valtuustoon iltakouluasiana maaliskuun lopussa.
 – Vielähän ei ole päätetty tehdäänkö raitiotie vai ei. Kaikki tieto, mikä matkan varrella valmistelusta tulee, vaikuttaa lopulliseen päätökseen, Kattelus sanoo.
 Hinta muuttuu
 Alustava arvio raitiotieliikenteen kustannuksista on ollut 330 miljoonaa euroa. Esimerkiksi perussuomalaisten valtuustoryhmän puheenjohtaja, kansanedustaja  Ville Tavio  ei usko hinnan pitävän kutiaan.
 – En usko mitenkään, että hinta tulee olemaan tuo. Hinnat nousevat aina parikymmentä prosenttia alkuperäisestä ja Turussa vielä enemmän.
 Lauri Kattelus sanoo, että hankesuunnitelman idea on juuri se, että selvitetään perinpohjin muun muassa kustannukset.
 – Varmasti on odotettavissa hinnan muutoksia.
 Valtuustoon maaliskuun lopussa
 Kaupunginjohtajan esityksen mukaan varsinainen investointipäätös liikenneratkaisusta tehdään vasta seuraavan valtuustokauden aikana.
 Vihreät haluasivat kuitenkin edetä nopeammin.
 – Rakentamispäätös raitiotiestä pitäisi saada jo tällä valtuustokaudella. Tästä näkökulmasta keskustellaan vielä muiden puolueiden kanssa, sanoo Jukka Vornanen.
 Vornanen suhtautuu arvioon raitiotien kustannuksista luottavaisesti. Hänen mukaansa Turun aiemmista kömmähdyksistä hankkeiden rahoituksessa on otettu opiksi.
 – Kyllä pitäisin varsin luotettavina näitä kustannusarvioita, Vornanen kommentoi 330 miljoonan hinta-arvioita.
 Lue lisää:
 Turkuun pikaraitiotie, esittää kaupunginjohtaja Minna Arve – Raisio halutaan mukaan
 Turku julkaisi uuden raitiotieselvityksen: Superbussi olisi lähes puolet halvempi kuin raitiotie
 Raitiotie, superbussi vai ei mitään? – Joukkoliikenteen tulevaisuus nousemassa vaaliteemaksi Turun seudulla
 SDP varautuu raitiotien ja suberbussien umpisolmuun – esittää uutta vaihtoehtoa joukkoliikenneuudistukseen

Turun raitiotieratkaisuun otettiin aikalisä – "Laadukas joukkoliikenne täytyy taata kaikille"


Summary: 17 henkilön epäillään pitäneen hallussa tai välittäneen Kanta-Hämeen alueella 17 kiloa amfetamiinia ja 484 tablettia ekstaasia.

Hämeen poliisilaitos on saanut päätökseen moottoripyöräkerho Cannonball mc -organisaatioon liittyvän esitutkintakokonaisuuden. Tutkinta koskee moottoripyöräkerhon Hämeenlinnan osaston Kanta-Hämeen alueelle välittämiiä huumausaineita.
 Epäiltyjen epäillään pitäneen hallussaan ja välittäneen yhteensä reilut 17 kiloa amfetamiinia ja 484 ekstaasitablettia. Katukaupassa huumausaineista olisi saatu poliisin mukaan vähintään 425 175 euroa ja yli 85 000 käyttöannosta. Poliisi on takavarikoinut aineista noin 1 500 grammaa amfetamiinia ja 484 kappaletta ekstaasia.
 Esitutkinnan aikana takavarikoitiin lisäksi viisitoista käsiasetta, kynäpistooli, kymmenen kivääriä, yksi haulikko, konekivääri ja konepistooli, sekä patruunoita ja aseen osia.
 Syyteharkinta koskee 17 henkilöä, joista neljä on naisia ja 13 miehiä. Yhdeksän miehistä on ollut huumausainekauppoja tehdessään rikollisjärjestö Cannonball mc organisaation toiminnassa mukana. Nämä henkilöt kuuluvat tai ovat kuuluneet CMC Nomad, Hämeenlinnan, Heinolan tai Turun osastoon. Tutkintavankina on edelleen viisi miestä.
 Juttua tutkitaan rikosnimikkeillä törkeä huumausainerikos, avunanto törkeään huumausainerikokseen, huumausainerikos, huumausaineen käyttörikos, törkeä ampuma-aserikos, ampuma-aserikos, törkeä pahoinpitely, laiton uhkaus, vapaudenriisto, rahanpesu, rattijuopumus, kulkuneuvon kuljettaminen oikeudetta ja räjähderikos.

Poliisi on selvittänyt moottoripyöräkerho Cannonball mc:n laajan huumevyyhdin – juttu menee syyteharkintaan


Summary: Valiokunnan ehdotuksen mukaan aktiivimallin vaikutuksia muun muassa työttömien toimeentuloon pitää seurata.

Eduskunta on hylkäämässä aktiivimalliin muutoksia vaatineen kansalaisaloitteen.
 Asiaa eduskunnassa valmistellut sosiaali- ja terveysvaliokunta ehdottaa aloitteen kumoamista. Valiokunnan mietinnön mukaan aktiivimalli on jo muuttumassa muun muassa siltä osin, että työttömät voivat osoittaa aktiivisuutta alkuperäistä esitystä useammalla tavalla.
 Kansalaisaloitteen  allekirjoittaneet  yli 140 000 kansalaista ovat vaatineet, että viime vuoden alusta voimaan tullut aktiivimalli kumotaan mahdollisimman pian. Malli rankaisee aloitteen mukaan kansalaisia kohtuuttomasti työttömyysturvan menetyksillä. Allekirjoittaneiden mukaan työttömät eivät voi vaikuttaa tarjottaviin palveluihin eikä työnantajien hylkäämiin hakemuksiin.
 Aloitteen kumoamista ovat ehdottaneet eduskunnan hallituspuolueet. Eduskunta äänestää kansalaisaloitteesta valiokunnan mietinnön pohjilta.
 Valiokunta: mallin työllisyys- ja toimeentulovaikutuksia seurattava
 Valiokunnan mukaan aktiivimallin muutoksia viimeistellään parhaillaan myös sosiaali-ja terveysministeriön vetämässä työryhmässä. Valiokunta edellyttää kuitenkin, että mallin vaikutuksia työttömien asemaan ja työllistymiseen seurataan.
 Mallin toimivuutta pitää valiokunnan mukaan arvioida siltä pohjilta. kuinka hyvin se on lyhentänyt työttömyyttä ja parantanut työllistymistä.
 Valiokunnan mukaan aktiivimalli ei saa johtaa siihen, että työttömät ajautuvat riippuvaiseksi työttömyystuen leikkausten takia toimeentulotuesta. Toimeentulotuen saajien määrä on kasvanut reilulla prosentilla viime vuonna, mutta valiokunnan arvion mukaan se, kuinka moni uusi asiakas johtuu aktiivimallista on vielä epäselvää.
 Aktiivimallissa on valiokunnan mukaan epäkohtia muun muuassa keinoissa, joilla työttömät osoittavat aktiivisuuttaan työmarkkinoilla.
 Oppositio hylkäisi aktiivimallin kohtuuttomana
 Mietintöön sisältyy neljä oppositiopuolueiden  vastalausetta , joiden mukaan kansalaisaloite pitäisi hyväksyä.
 Malli on opposition mukaan leikannut kohtuuttomasti muun muassa ikääntyneiden tai esimerkiksi työkyvyttömien sekä osatyökykyisten työttömien ennestään pieniä tuloja. Lisäksi malli kohtelee työttömiä maan eri osissa eri tavalla.
 Hallituksen esittämät muutokset malliin eivät ole opposition mukaan riittäviä.
 Työttömien mahdollisuuksia täyttää aktiivimallin vaatimukset laajennetaan 1. huhtikuuta. Muutoksella laajennetaan joukkoa, joiden järjestämä työllisyyttä edistävä toiminta hyväksytään mallin edellyttämäksi aktiivisuudeksi.
 Lue myös:
 Eduskunta keskusteli aktiivimallin kumoamisesta kansalaisaloitteen pohjalta – Yle seurasi hetki hetkeltä
 Näin aktiivimalli iskee yli 100 000 suomalaiseen: Peruspäiväraha ja työmarkkinatuki pienenevät 32,40 euroa kuukaudessa

Hallituspuolueet torppaamassa aktiivimallin kumoamisen – oppositio pitää mallia kohtuuttomana


Summary: Onnettomuuspaikka sijaitsee muutaman kilometrin päässä Lusin liittymästä.

Valtatie 4:llä Heinolassa on sattunut kahden henkilöauton nokkakolari. Onnettomuus tapahtui keskiviikkona iltapäivällä muutaman kilometrin päässä Lusin liittymästä Jyväskylään päin.
 Yksi ajokaista on suljettu liikenteeltä onnettomuuden vuoksi.
 Kerromme kohta lisää.

Nelostiellä Heinolassa nokkakolari – yksi ajokaista suljettu


Summary: Nuori naaras tallentui riistakameraan luonnonsuojelualueella.

Biologit onnistuivat valokuvaamaan erittäin harvinaisen afrikkalaisen mustan leopardin vuoden 2018 alkupuolella Keniassa, kertovat National Geographic ja CNN.
 Mustia leopardeja kutsutaan toisinaan myös mustiksi panttereiksi. Valokuvat eläimestä julkaistiin tammikuussa African Journal of Ecology -tiedejulkaisussa.
 Kuvausryhmään kuulunut amerikkalaisen San Diegon eläintarhan tutkija  Nick Pilford  kertoi  CNN:lle , että edellisen kerran musta leopardi on valokuvattu Afrikassa vuonna 1909.
 Pilfordin mukaan he saivat kuvattua salaperäisen eläimen kuukausien tarkkailun ja odottelun jälkeen Loisaban suojelualueella.
 National Geographic kirjoittaa viestipalvelu Twitterissä, että Keniassa on tehty aiemminkin havaintoja mustista leopardeista, mutta valokuvat niistä ovat harvinaisia.
 Musta väri johtuu melanismista
 Kuviin tallentui uljas, pikimusta naarasleopardi. Pilfordin mukaan eläimen musta turkki johtuu melanismiksi kutsutusta geenimutaatiosta, joka aiheuttaa pigmentin ylituotantoa. Ominaisuus on albinismin vastakohta.
 National Geographicin  mukaan nuori, musta kissa liikkui suuremman, normaalivärisen leopardin seurassa. Tutkijat olettavat, että suurempi yksilö oli mustan naaraan emo.
 – Melanismia esiintyy noin 11 prosentilla maailman leopardeista. Suurin osa näistä leopardeista elää Kaakkois-Aasiassa. Mustat leopardit ovat äärimmäisen harvinaisia Afrikassa ja ennen artikkelimme havaintoja edellinen vahvistettu havainto oli vuonna 1909 Etiopiassa, Pilford sanoi CNN:lle.
 Pilfordin mukaan leopardin turkki näyttää mustalta päivänvalossa, mutta lajille tyypilliset turkin laikut erottuvat yöllä infrapunakuvissa.
 Afrikasta löytyi lisää kuvia
 Kenialainen  Daily Nation -lehti  kertoi keskiviikkona, että lehden kuvajournalisti  Phoebe Okall  kuvasi Ol Jogin suojelualueella mustan leopardin vuonna 2013. Lehti on julkaissut Okallin ottaman kuvan verkkosivuillaan.
 CNN:n mukaan on epäselvää, julkaisiko kenialaislehti valokuvaajansa otosta vuonna 2013.
 National Geographicin mukaan myös Ol Ari Nyiron suojelualueen työntekijöillä on halussaan hyvälaatuinen valokuva mustasta leopardista. Kuva on otettu vuonna 2007.
 Tutkijat arvelevat nyt, että mustat leopardit saattavat olla yleisempiä Keniassa kuin muualla Afrikassa.

Biologit valokuvasivat äärimmäisen harvinaisen afrikkalaisen mustan pantterin Keniassa


Summary: Kyseessä on suurin nykyisen Suomen alueelta löytynyt keskiaikainen raha-aarre.

Satakunnassa sijaitsevan Ulvilan keskiaikainen raha-aarre tuodaan konservoituna yleisön nähtäville Kansallismuseoon. Raha-aarre on yleisön nähtävillä museossa helmikuun 20. päivästä kessäkuun alkuun.
 Aarrekätkö löytyi vuonna 2004 Ulvilan keskiaikaisesta kirkosta sakastin vierestä viemäröintitöiden yhteydessä. Tinakannun sisällä oli nahkapussi, jossa oli noin puolitoista tuhatta keskiaikaista hopearahaa.
 Rahat Itämeren piiristä
 Rahat on todennäköisesti kätketty 1390-luvulla ja ne ovat pääosin peräisin Ruotsista. Mukana on myös norjalaisia ja liivinmaalaisia rahoja sekä yksi raha Hampurista.
 Kätkön arvo oli aikanaan merkittävä, sillä se vastasi 28 Ruotsin markkaa. Vuonna 1 390 lehmä maksoi kaksi markkaa, joten rahoilla olisi saattanut ostaa noin 15-päisen karjan.
 Kulttuurikummi auttoi
 Ulvilan raha-aarteen konservoinnin mahdollisti kulttuurikummina Suomen Moneta, joka haluaa vaalia kummiuden avulla suomalaista kulttuurperintöä. Moneta pitää tärkeänä, että Ulvilan kätkön rahat säilyvät hyvin konservoituina muistoina tuleville sukupolville.
 – Kulttuurikummien ansiosta tehdään näkyväksi usein kulissien taakse jäävää konservointityötä, joka mahdollistaa näiden ainutlaatuisten esineiden säilymisen, sanoo Kansallismuseon tiedotteessa konservointiyksikön päällikkö  Eero Ehanti .
 Ulvila oli keskiajalla yksi Suomen harvoista kaupungeista. Se menetti kaupunkioikeudet 1558, kun  Juhana Herttua  siirsi kaupungin nykyisen Porin paikalle.

Ulvilan raha-aarre on konservoitu Kansallismuseoon – kirkon kätköistä löytyi puolitoista tuhatta hopearahaa


Summary: Kyse on viime vuoden marraskuussa ulkona tapahtuneesta epäillystä törkeästä raiskauksesta.

Kihlakunnansyyttäjä on nostanut syytteen 22-vuotiasta ulkomaalaistaustaista miestä vastaan Oulun Tuirassa viime vuoden marraskuussa tapahtuneeksi epäillystä seksuaalirikoksesta. Miestä syytetään törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta. Uhrina on 14-vuotias tyttö.
 Mies on vangittuna ja hän on kiistänyt epäillyt rikokset.
 Kerromme kohta lisää.

Yhtä Oulun seksuaalirikosesta epäiltyä vastaan on nostettu syyte


Summary: Paras valinta pitkään aikaan, kirjoittaa Dagens Nyheter.

Suomenruotsalaisen runoilijan  Tua Forsströmin  valinta Ruotsin akatemiaan on saanut ruotsalaismedioissa kiittävän vastaanoton.
 – Tua Forsströmin valinta on paras, jonka Akatemia on tehnyt pitkään aikaan, arvioi  sanomalehti Dagens Nyheterin  kulttuuritoimituksen päällikkö  Björn Wiman .
 Kehuja saa paitsi Forsströmin kirjallinen tuotanto, myös se, että Akatemiaan valittiin nainen – ja suomenruotsalainen.
 – On ollut groteskia, että  Johan Ludvig Runebergin ,  Edith Södergranin ,  Tove Janssonin  ja  Kjell Westön  kielellinen ympäristö on ollut näkymättömissä instituutiossa, jonka pitää heijastaa sitä, mikä on suurenmoisinta ruotsinkielisessä kirjallisuudessa, Wiman kirjoittaa DN:ssä.
 – Viimeinkin suomenruotsalainen kirjailija ottaa paikan Ruotsin akatemiassa – ja lisäksi palkittu runoilija, jolla on turvallinen etäisyys Arnault'n piireihin, kirjoittaa puolestaan  Svenska Dagbladetin kulttuuritoimituksen päällikkö   Lisa Irenius .
 Forsström korvaa Akatemiassa runoilija  Katarina Frostensonin , jonka epäillään vuotaneen Nobel-voittajien nimiä etukäteen puolisolleen  Jean-Claude Arnault'lle . Arnault'ta epäillään laajamittaisesta seksuaalisesta häirinnästä, ja hänet tuomittiin viime vuonna kahdesta raiskauksesta.
 – Jos tuuletan omia yliherkkyyksiäni, voin sanoa, että melko hyvää runoilijaa seuraa tärkeämpi ja parempi, napauttaa  Aftonbladetin runokriitikko , runoilija  Magnus Ringgren .
 Ruotsin akatemian ulkomailla tunnetuin tehtävä on kirjallisuuden nobelistin valinta, mutta viime vuonna Nobel-palkintoa ei jaettu kohun takia lainkaan.
 "En tiennyt, että suomenruotsalaisia voi valita"
 Forsström on ensimmäinen Suomen kansalainen, joka valitaan Ruotsin akatemiaan. Kun Suomi vielä oli osa Ruotsia, suomalaiset kelpasivat jäseniksi, mutta vuoden 1809 jälkeen suomalaiskirjailijoita ei enää valittu.
 – En tiennyt, että suomenruotsalaisia voi valita. Pitää toivottaa Ruotsin akatemialle onnea, hän on erittäin hieno runoilija, joka kirjoittaa runoutta, joka on sekä helposti lähestyttävää että sofistikoitunutta. Olen tosi iloinen. Suomenruotsalainen kirjallisuus on aina vaikuttanut ruotsalaiseen, sanoo kirjailija ja kirjallisuuskriitikko  Eva Ström   uutistoimisto TT:lle .
 Tua Forsström kertoi eilen tiistaina  Svenska Ylelle  odottavansa kovasti Akatemian työhön osallistumista.
 – Meille, jotka työskentelemme ruotsiksi Suomessa, on hieno asia tulla näin kouriintuntuvasti nähdyksi osana ruotsinkielistä kielialuetta, Forsström sanoi.
 Hänen mielestään Akatemia on tehnyt kahden viime kuukauden aikana lähes kaiken mahdollisen tutkiakseen omaa toimintaansa ja korjatakseen, mitä voidaan korjata.
 – Olen todella mielelläni mukana jälleenrakennustyössä ja teen luonnollisesti parhaani, Forsström sanoi.
 Kritiikkiäkin: Missä nuoremmat kirjailijat?
 Forsströmin valinnasta on esitetty kritiikkiä lähinnä siitä näkökulmasta, että Akatemiaan olisi syytä valita myös nuoremman kirjailijapolven edustajia. Forsström on 71-vuotias.
 – On selvää, että puhtaan kirjalliselta kannalta valinta on hyvä, vaikka olenkin sitä mieltä, että ehkä heidän pitäisi löytää joku, joka on vähän nuorempi, rehellisesti sanottuna, sanoo  uutistoimisto TT:n haastattelema  runoilija  Göran Greider .
 – Heidän täytyy myös nuorentua.
 DN:n Wiman pohtii myös sitä, onko Forsströmillä ja muilla uusilla jäsenillä tarpeeksi rohkeutta ja auktoriteettia puuttua Akatemian toiminnassa havaittuihin epäkohtiin.
 – Riskinä on, että Akatemian tämänhetkinen valtablokki sementoi asemansa ja kehittyy jonkinlaiseksi politbyrooksi, Wiman arvioi.
 Aftonbladetin runokriitikko Ringgren kirjoittaa, että Forsströmin omasta teoksesta  Tallört  (suom.  Mäntykukka ) löytyy hyvä ohjelma Akatemian jäsenelle:
 "Täytyy olla kärsivällinen ja hermostunut / Täytyy olla palava ja varovainen / Täytyy uskoa olevansa jotakin".
 Lue myös:
 Svenska Yle:  Tua Forsström är sprudlande glad över att bli ledamot i Svenska Akademien trots alla skandaler under det senaste året: “Arbetsuppgifterna är sådana som jag intresserar mig allra mest för”
 Tua Forsström Ruotsin akatemiaan historian ensimmäisenä suomalaisena – Korvaa kohun vuoksi lähteneen Frostensonin

Ruotsin media yltyi kehumaan suomalaisrunoilija Tua Forsströmiä, joka valittiin ensimmäisenä suomalaisena Ruotsin akatemiaan


Summary: Britannia ja Ranska vastustavat Saudi-Arabian lisäämistä listalle.

Euroopan komissio ehdotti keskiviikkona, että Saudi-Arabia, Panama ja viisi muuta maata lisätään mustalle listalle valtioista, jotka aiheuttavat EU:lle uhkan heikon terrorismin rahoitusta ja rahanpesua koskevan valvonnan takia.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan Euroopan parlamentin ja EU:n jäsenvaltioiden pitää vielä hyväksyä komission ehdotus. AFP:n mukaan Ranska ja Britannia vastustavat Saudi-Arabian asettamista listalle.
 EU:n mustalla listalla on yhteensä 23 maata ja aluetta. Ne ovat Afganistan, Amerikan Samoa, Bahama, Botswana, Pohjois-Korea, Etiopia, Ghana, Guam, Iran, Irak, Jemen, Libya, Nigeria, Pakistan, Panama, Puerto Rico, Samoa, Saudi-Arabia, Sri Lanka, Syyria, Trinidad ja Tobago, Tunisia sekä Yhdysvaltojen Neitsytsaaret.
 Listalle päätyminen aiheuttaa kohteelle mainehaitan sekä hankaloittaa taloussuhteita EU:n kanssa. EU-alueen pankit joutuvat tekemään ylimääräisiä tarkistuksia käsitellessään maksuja, joihin liittyy tahoja listalla olevista paikoista.

EU-komissio haluaa Saudi-Arabian ja Panaman "likaisen rahan" mustalle listalle


Summary: Nuori raumalaismies hyökkäsi usean ihmisen kimppuun saksien kanssa viime marraskuussa.

Raumalla ihmisten kimppuun saksien kanssa viime marraskuussa hyökännyt mies on tuomittu kahdeksi ja puoleksi vuodeksi vankeuteen.
 Tuomio annettiin tapon yrityksestä, huumausaineen käyttörikoksesta, törkeästä kotirauhan rikkomisesta, laittomasta uhkauksesta ja virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta. 19-vuotias mies tuomittiin lisäksi maksamaan erilaisia korvauksia yli 10 000 euroa.
 Tunkeutui sakset kädessä asuntoon
 Raumalaismies otettiin kiinni marraskuun alussa, kun hän kävi usean ihmisen kimppuun saksien kanssa.
 Mies oli hyökännyt saksien kanssa Suvitien ja Syväraumankadun vieressä olevalla laiturilla olleen toisen miehen kimppuun. Hän oli uhannut tappaa miehen ja lyönyt tätä saksilla. Uhri oli saanut torjuttua iskut ja päässyt pakenemaan.
 Tämän jälkeen saksien kanssa liikkunut mies oli jatkanut matkaansa kohti keskustaa ja hyökännyt talon edustalla olleiden kahden miehen kimppuun ja uhannut tappaa heidät. Hyökkäyksen kohteena olleet miehet pakenivat taloon, mutta hyökkääjä pääsi asuntoon sisälle rikkoen ikkunan. Hän yritti vahingoittaa asunnossa olleita, mutta he onnistuivat välttämään iskut.
 Poliisi sai miehen kiinni asunnosta nopeasti. Saksien kanssa riehunut mies taltutettiin sähkölamauttimella. Mies oli käyttänyt teon aikaan amfetamiinia, kannabista ja lääkettä, joka sisälsi metyylifenidaattia.
 Lue lisää:
 Mies hyökkäsi ihmisten kimppuun saksilla Raumalla – poliisi joutui taltuttamaan miehen sähkölamauttimella

Rauman saksihyökkääjä tuomittiin yli kahdeksi vuodeksi vankilaan


Oulussa on ilmennyt uusi alaikäiseen kohdistunut seksuaalirikosepäily. Rikosnimikkeinä ovat törkeä raiskaus ja törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö. Rikoksen epäillään tapahtuneen yksityisasunnossa tammikuussa. Uhrina on 14-vuotias tyttö.
 Tapaus tuli ilmi, kun poliisi tutki  viime viikonloppuna tapahtuneeksi epäiltyjä  kahta alaikäiseen kohdistunutta seksuaalirikosta. Kahden alaikäisen tytön epäillään joutuneen raiskatuksi yksityisasunnossa Oulussa. Toinen heistä oli alle 16- ja toinen alle 18-vuotias. Uhrit tunsivat poliisin mukaan toisensa. Poliisi kommentoi aiemmin Ylelle, että näihin kahteen epäiltyyn rikokseen ei  vaikuta liittyvän sosiaalinen media .
 Oulun käräjäoikeus on vanginnut tutkintavankeuteen rikoksista epäillyn ulkomaalaistaustaisen miehen.
 Molempien rikosasioiden tutkinta on rikosylikomisario  Markus Kiiskisen  mukaan alkuvaiheessa.
 Oulussa on tutkinnassa kymmenkunta julkisuuteen kerrottua tapausta, joissa ulkomaalaistaustaista miestä epäillään alaikäiseen kohdistuneesta seksuaalirikoksesta. Tapauksista useisiin liittyy se, että uhri on epäilyn mukaan tavoitettu sosiaalisen median kautta.

Oulussa uusi alaikäiseen kohdistunut seksuaalirikosepäily – tuli ilmi, kun poliisi tutki viime viikonlopun epäiltyjä seksuaalirikoksia


Summary: Kiinteistöhuoltoyhtiöt ovat joutuneet palkkaamaan lisää väkeä lumenpudotustöihin. Myös nosturiautot ovat kovassa käytössä.

Juha Harvistola  on lumenpudottajaporukkansa kanssa nähnyt jo runsaan lumen määrän ikävät puolet. Suojasäiden takia talojen katoille on muodostunut lumimassan alle jäätä.
 – Jää on paha. Sinne jää vettä jään alle, ja vesi ei pääse kunnolla liikkumaan, sanoo Juha Harvistola.
 Sään vaihteluiden myötä sulamisvedet ovat voineet valua kattorakenteiden läpi asuntoihin.
 – Meillä on ollut ainakin viisi kohdetta, joissa vettä on tullut katon läpi sisälle. Sitten ollaan hakattu jäät pois, ja vesi pääsee taas virtaamaan. Vuoto loppuu siihen.
 Juha Harvistola arvio, että keväällä paikataan aika paljon talojen kouruja ja kattoja. Raskaat lumimassat kun saattavat suojasäällä alas tulleessaan rikkoa kourut ja jopa niiden edessä olevat lumiesteet. Katot puolestaan voivat vaurioitua raskaan lumen ja jään painosta.
 Yötä päivää
 JH-Nostot Oy:n toimitusjohtajan Juha Harvistolan kolmen miehen tiimi on paiskinut töitä Lappeenrannassa kolmen viime viikon aikana kuutena päivänä viikossa. Työpäivillä on ollut pituutta 12–14 tuntia.
 Lumikuormia he tiputtavat talojen katoilta ison nostoauton avulla. Kaksi miestä on nostolavan korissa ja yksi vahtii alhaalla, etteivät lumet putoa kulkijoiden niskaan.
 Aluksi Juha Harvistola teki töitä kahden miehen voimin. Nyt porukkaan otettiin kolmaskin työntekijä, jotta kaikki urakat saadaan tehtyä.
 – Ensin pudotin korissa lumia yksin ja toinen mies oli alhaalla. Nyt kun on kaksi miestä pudottamassa lumia, niin työ käy sukkelammin.
 Jäätä työmiehet rikkovat kumisella lekalla. Sen jälkeen he tiputtavat lumet alas lapiolla. Korkealla kattojen yläpuolella työskentely ei ole helppoa ja vaatii kylmäpäisyyttä.
 – Se on rankkaa, varsinkin kun lumi on märkää. Työ käy käsiin ja selkään. Lumi on nyt tosi painavaa, kertoo kuusikerroksisen talon katolla lumityöntekijä  Aki Kosunen .
 Kattojen räystäät putsattuina lumesta.  Juha Harvistola
 Tekemistä riittää
 Töitä riittää vielä pitkälle ensi viikkoon. Kiireelliset tapaukset menevät aina työlistalla edelle.
 – Jos Lappeenrannan kaupunki esimerkiksi tarvitsee apua lumien tai jääpuikkojen pudottamisessa katoilta tai puiden oksilta, niin silloin riennetään apuun, sanoo Harvistola.
 Tosin kiireettömään lumien pudotukseen nostoautoa ja lumiporukkaa on nyt turha odotella. Esimerkiksi Lappeenrannassa kaikki saatava kalusto on käytössä.
 Aki Kosunen (vas.) ja Juha Harvistola ovat viime viikkoina tehneet 12–14-tuntisia työpäiviä Sirkka Haverinen / Yle
 – Jos joku on vähän myöhässä, niin nyt joutuu kalustoa odottamaan, huoltotoimenjohtaja  Jorma Eronen  Kiinteistöhuolto Lyijynen Oy:stä.
 Lisää kustannuksia
 Runsasluminen talvi voi tulla kalliiksi taloyhtiöille. Ylimääräiset työt, kuten lumien pudottaminen katoilta ja lumien kuljettaminen pois lisäävät kuluja. Katoille jäävä lumi ja jää voivat myös aiheuttaa ongelmia kattorakenteisiin.
 Myös perinteisesti katolta käsin työskenteleville lumenpudottajilla riittää kysyntää.
 –Sellaiset kohteet jossa se on mahdollista ja johon nosturi ei sovellu, niin se on ainut keino, sanoo Jorma Eronen.
 Esimerkiksi Lappeenrannan Kisapuiston jäähallin kattoa on kolattu tänä talvena kaksi kertaa normaalitalvea useammin. Tänä talvena Lappeenrannan kaupunki on maksanut lumen kolaamisesta jo saman verran kuin koko viime talvena yhteensä eli 61 000 euroa.
 Lumen pudotukset jatkuvat pitkälle ensi viikkoon.  Viikon lopulle ennustetut lauhat säät  saavat jälleen lumet ja jäät liikkeelle katoilta ja jatkavat kiinteistönomistajien piinaa.
 Vaikka lumenpudottajat joutuvatkin nyt tekemään töitä lähes kellon ympäri, on yrittäjä tyytyväinen.
 – Huumorilla tästä selvitään. Kotijoukot tuovat työmaalle kahvia, kuivia vaatteita ja villasukkia. Kyllä tää tästä, toteaa Juha Harvistola, astuu suu virneessä nostoauton häkkiin ja nousee korkeuksiin jatkamaan töitään.

Lauha sää lisää ongelmia katoilla – sulamisvedet alkaneet valua asuntoihin


Summary: Kälviän ja Kannuksen välillä on sattunut kolme liikenneturmaa puolessatoista kuukaudessa. Niissä on kuollut neljä ihmistä.

Valtatie 28:lla eli Kajaanintiellä Keski-Pohjanmaalla on tapahtunut kuuden viikon sisällä kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien suma: neljä ihmistä on kuollut noin 20 kilometrin pätkällä.
 Kaksi tapauksista oli kolareita  ja yksi ulosajo.  Viimeisin onnettomuus sattui maanantaina . Siinä menehtyivät henkilöautoa kuljettanut äiti sekä etupenkillä turvaistuimessa ollut lapsi.
 Tutkijalautakunnassa on pistetty merkille, että liikenne tiellä on viime vuosina lisääntynyt reippaasti. Valtatie 28 on Keski-Pohjanmaalla merkittävä väylä, sillä kulkee muun muassa paljon työmatkaliikennettä.
 Näin monta kuolonuhria puolentoista kuukauden sisällä samalla lyhyellä tieosuudessa on poikkeuksellista, arvioi Keski-Pohjanmaan liikenneonnettomuuksien tutkijalautakunnan puheenjohtaja Vesa-Matti Viirre.
 – Onhan se tälle seudulle paljon pienessä ajassa. Joka ainoa kuollut on liikaa. Suunta näyttää huolestuttavalta, vaikka turmille ei mitään yhteistä tekijää tai yksittäistä syytä löydykään.
 Onhan se tällä seudulla paljon pienessä ajassa. Joka ainoa kuollut on liikaa.  Tutkijalautakunnan puheenjohtaja Vesa-Matti Viirre
 Kaikkien onnettomuuksien tutkinta on kesken. Tutkinta johtaa aina parannusehdotuksiin, jotka onnettomuustietoinstituutti kerää ja vie viranomaisille uusien onnettomuuksien välttämiseksi.
 Urakoitsijoita ei voi syyttää
 Lautakunnan puheenjohtaja Vesa-Matti Viirre ei pidä tien kuntoa syypäänä turmiin. Vaihtelevuus on talvikelien uusi normaali.
 – Ei voi lähteä syyttämään, että tiet olisi heikosti hoidettu. On selvää, että Suomessa tiet ovat välillä liukkaita, Viirre sanoo.
 Suorilla ja helpoilla tieosuuksilla kuljettajan tarkkaavaisuus voi suuntautua muualle. Sitä havaitaan päivittäin poliisin liikennevalvonnassa, kertoo liikennepoliisissa työskentelevä Vesa-Matti Viirre.
 – Kajaanintiekin on tasainen, suora, aika leveä ja mäetön. Se ehkä tuudittaa turvallisuuden tunteeseen, ja ajon aikana tehdään muutakin kuin keskitytään ajamiseen. Kaikki on mahdollista, kun ihmisistä on kyse.
 Vakavia onnettomuuksia sattuukin enemmän valtateillä kuin kapeilla ja mutkaisilla teillä.

Neljä kuolonuhria lyhyessä ajassa 20 kilometrin matkalla – poikkeukselliselle ilmiölle ei ole yhteistä selittäjää


Summary: Konstit jääkarhujen karkottamiseksi ovat vähissä, kun rauhoitettuja eläimiä ei haluta tappaakaan.

Sudet pelottavat ajoittain suomalaisten pikkukylien asukkaita. Mutta miettikääpä miltä mahtaisi tuntua, jos kodin läheisyydessä pyörisi lauma nälkäisiä, yli 400 kiloa painavia jääkarhuja.
 Tämä on nyt todellisuutta Venäjälle kuuluvalla Novaja Zemljan saariryhmällä.
 Saarilla asuu vain noin kolme tuhatta asukasta, joten normaalisti törmäyksiä jääkarhuihin on harvoin. Nyt tilanne kuitenkin on epätavallinen.
 Saarille on tullut kymmeniä nälkäisiä jääkarhuja etsimään ruokaa muun muassa tunkioilta. Viitisenkymmentä jääkarhua oleilee Novaja Zemljan lounaisosissa, Belušja Guban kylän ympäristössä, osa on tunkeutunut taloihin sisällekin. Kylässä asuu 560 asukasta.
 Alueen viranomaiset julistivat poikkeustilan viime lauantaina.
 Yle Uutisgrafiikka
 – Ihmiset ovat peloissaan. He pelkäävät lähteä kodeistaan ja heidän päivittäiset rutiininsa häiriintyvät. Vanhemmat pelkäävät lähettää lapsiaan kouluun tai päiväkotiin, kuvaili vara-aluejohtaja  Alexander Minajev  aluehallinnon tiedoteessa.
 Paikalle on tulossa luonnonvaroja valvovan liittovaltion viraston, Rosprirodnadzorin asiantuntijoita etsimään ratkaisua.
 Pitääkö jätteitä siirtää vai karhuja?
 Mitään nopeaa konstia karhuvaaran ratkaisemiseksi ei ole, koska normaalit karkotussignaalit eivät enää pelota petoja loitommalle. Edes koirat ja ajoneuvot eivät säikytä jääkarhuja.
 Venäjälläkin jääkarhujen tappaminen vaatii poikkeusluvan. Ympäristöviranomaiset eivät ole ainakaan vielä halunneet myöntää tappolupia, mutta voi olla, että siihenkin vielä päädytään.
 Nyt harkitaan muun muassa kaatopaikan siirtämistä sekä karhujen tainnuttamista ja siirtoa.
 – Tainnuttaminen on vain yksi vaihtoehto, jota nyt harkitsemme, mutta emme voi olla sataprosenttisen varmoja, turvaudummeko siihen, sanoi  Alexander Gornikh , ympäristöviraston aluejohtaja uutistoimisto AP:lle.
 Johtava tutkija  Ilja Mordvintsev  Severtsevin Ekologian ja evoluution instituutista puolestaan arvioi uutistoimisto Tassille, että jääkarhujen tulo johtuu vuodenaikaan liittyvästä vaeltamisesta ja siitä, että kaatopaikalla on syötäviä jätteitä.
 – Eläimet tulevat maalle saarten eteläosissa, kun jääpeite sulaa. Sieltä ne vaeltavat saarten halki pohjoiseen, jossa jääpeite kantaa. Ne ovat jääneet Belušja Guban alueelle, koska siellä on vaihtoehtoista ruokaa, syötäviä jätteitä, selittää Ilja Mordvintsev.
 Jääkarhut viettävät ison osan vuodesta metsästäen hylkeitä merijäällä. Kesäkaudella osa vaeltaa Mordvintsevin kuvaamaan tapaan pohjoisemmas, osa sinnittelee maalla lintuja, jyrsijöitä ja kasveja syöden.
 Tällä kertaa Belušja Guban alueella oleilevien eläinten määrä on suurempi kuin ennen.
 Jääkarhujen hyökkäyksien ennustetaan lisääntyvän
 Hyökkäykset ihmisiä vastaan ovat harvinaisia,  vuonna 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan  vuosina 1870-2014 jääkarhut hyökkäsivät ihmisten kimppuun 73 kertaa, hyvin laajalla arktisella alueella (Kanadassa, Grönlannissa, Norjassa, Venäjällä ja Yhdysvalloissa). Hyökkäyksissä kuoli 20 ihmistä.
 Tutkimuksen mukaan todennäköisin hyökkääjä on aliravittu uroskarhu, naaraat hyökkäävät harvoin ja silloinkin lähinnä puolustaakseen pentujaan.
 Tutkimus varoittaa, että hyökkäykset saattavat lisääntyä, koska jääkarhuja oleilee yhä enemmän maalla ja ihmisten läheisyydessä. Tähän puolestaan vaikuttaa ilmastonmuutos, jonka vuoksi napa-alueen merijään alue kutistuu ja jää sulaa aiempaa aikaisemmin.
 Muun muassa  Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa laskee satelliittikuvien perusteella , että Arktiksen jääala on pienimmillään syyskuisin ja syyskuun keskimääräinen jääala on supistunut 12,8 prosentilla vuosikymmenessä aikavälillä 1981-2010.
 Lue lisää:
 AFP: Kiukkuiset jääkarhut uhkaavat Novaja Zemljan asukkaita Venäjällä – saarille julistettiin hätätila

Kymmeniä nälkäisiä jääkarhuja temmeltää Novaja Zemljalla, Moskovasta tulee asiantuntijoita auttamaan asukkaita


Summary: Myös koneen kenialainen lentäjä sai surmansa. Kone oli matkalla Masai Maran luonnonsuojelualueelta Turkanajärvelle.

Keniassa neljä ulkomaista turistia on kuollut pienkoneen syöksyttyä maahan maan länsiosassa lähellä Turkanajärveä.
 Myös koneen kenialainen lentäjä sai surmansa. Syytä onnettomuuteen ei tiedetä.
 Kone oli kuljettamassa turisteja suositulta Masai Maran luonnonsuojelualueelta Turkananjärven lähellä sijaitsevaan Lodwariin.
 Kenian suurimman sanomalehden  Daily Nationin mukaan  turmakone oli Cessna 206-5-Y BSE.

Neljä ulkomaista turistia kuoli pienkoneonnettomuudessa Keniassa


Summary: Eurooppa valmistautuu EU-parlamentin vaaleihin sekavissa tunnelmissa - kysy Ylen EU-kirjeenvaihtaja Petri Raiviolta vaalinäkymistä

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Yle uutisten sivuilla on avattu laaja erikoisartikkeli Pimeyden ytimessä - tietoa ja euroedustajien näkemyksiä vaaleihin valmistautuvasta Euroopan parlamentista.  Sen näet tästä .
 Tämän jutun yhteydessä voit esittää kysymyksiä EU-vaaleista, joiden äänestyspäivä Suomessa on sunnuntaina 25. toukokuuta.
 Toukokuun lopun eurovaalit pidetään maanosan ollessa epävarmuuden tilassa.
 Britit kipuilevat brexit-eron kanssa, Ranskan keltaliivit protestoivat maan presidenttiä  Emmanuel Macronia  vastaan ja Espanjassa käydään oikeutta Katalonian itsenäisyyshankkeen vuoksi.
 Italiassa populistiset liikkeet piirtävät maan poliittista karttaa uusiksi, ja entisessä Itä-Euroopassa on nationalismi vallannut alaa.
 Samaan aikaan on Euroopan unionin parlamentin löydettävä vastauksia niin ilmastonmuutokseen kuin Välimeren siirtolaisuuteen.
 Kuinka tämä kaikki vaikuttaa EU-vaaleihin? Onko maanosa kriisissä, vai voiko edessä olla uusi alku? Mitä parlamentti voi tehdä?
 Kysy vaaliasioista Ylen Brysselin-kirjeenvaihtajalta  Petri Raiviolta .
 Kysymyksiä voi tehdä jo nyt tämän jutun kommenttiosastossa.
 Vastaukset kootaan tähän juttuun kello 14-16, minkä jälkeen kommenttiosasto suljetaan.
 Osallistuaksesi keskusteluun tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda täältä .

Eu-vaalit tulevat toukokuussa  - mitä haluat tietää? Kysy tässä kirjeenvaihtaja Petri Raiviolta


Summary: Ystävälliseksi luonnehdittu kissapeto sai tiistaina uuden kodin.

Yhdysvalloissa Texasin osavaltiossa sijaitsevan Houstonin kaupungin puhelinpalvelu sai maanantaina erikoisen soiton.
 Soittaja kertoi, että hän on löytänyt hylätystä talosta tiikerin, kertovat  The New York Times  ja  The Washington Post  -lehdet.
 Nainen oli mennyt luvatta hylättyyn taloon polttamaan kannabista. Talon autotallissa hän havaitsi häkissä olevan tiikerin.
 Houstonin poliisi ja eläinsuojeluviranomaiset saapuivat talolle ja tapasivat siellä ilmoituksen tehneen naisen.
 The New York Timesin mukaan viranomaiset kuulivat ja haistoivat tiikerin, mutta eivät voineet astua rakennukseen ilman lupaa. Kun viranomaiset saivat kotietsintäluvan, he pääsivät hakemaan tiikerin pois rakennuksesta.
 Viranomaiset rauhoittivat ison kissan ja toimittivat sen aluksi Houstonin eläinsuojan hoiviin. Siellä se sijoitettiin väliaikaisesti hevosen karsinaan.
 Ystävällinen otus
 Houstonin eläinsuojaa valvovan viraston tiedottaja  Lara Cottingham  kertoi The Washington Postille, että tiikeri oli liian pienessä häkissä. Se oli kuitenkin ystävällinen ja hyvin syönyt, koska joku oli käynyt ruokkimassa sitä.
 Cottinghamin mukaan kyseessä oli harvinainen tapaus, mutta ei ensimmäinen kerta, kun Houstonin viranomaiset ovat pelastaneet tiikerin.
 – Valitettavasti jotkut ajattelevat, että on siistiä pitää tiikeriä tai muita eksoottisia eläimiä lemmikkinä. Usein käy niin, että pienestä, pehmoisesta kisusta kasvaa todella suuri, kallis ja mahdollisesti vaarallinen otus, Cottingham sanoi The Washington Postille.
 – Siten näitä eläimiä hylätään tai jätetään todella huonoihin olosuhteisiin, hän jatkoi.
 Houstonin kaupunki jakoi viestipalvelu Twitterissä kuvan pelastetusta kissapedosta.
 Tiikeri sai uuden kodin
 Eläintenhoitojärjestö The Humane Society of the United States  tiedotti tiistaina , että tiikeri sai uuden kodin Cleveland Amory Black Beuty Ranch -farmilta Murchisonista.
 Kyseisellä tilalla asuu yli 800 eläintä. Niiden joukossa on kaksi muuta tiikeriä, joista toinen on pelastettu tiikerinkasvattajalta ja toinen on entinen lemmikki.
 The Washington Postin mukaan Texasin osavaltio sallii tiikerin omistamisen erikoisluvalla. Houstonin kaupungissa tiikerin pitäminen sen sijaan on laitonta.
 Houstonin viranomaiset yrittävät nyt selvittää, kuka hylätyn tiikerin omistaa.

Pilvenpolttaja löysi tiikerin hylätystä talosta Yhdysvalloissa


Summary: Perustuslakiasiantuntijat ovat moittineet, että tiedustelulakien viimeistelyssä ei ole huomiotu riittävästi perustuslakivaliokunnan muutosvaatimuksia.

Eduskunnan johto on päättänyt ottaa aikalisän tiedustelulakien käsittelyssä.
 Sekä sotilas- että siviilitiedustelulakiesitysten piti olla tänään lakien sisällön kannalta ratkaisevassa ensimmäisessä käsittelyssä eduskunnan täsysistunnossa, mutta ne on nyt päätetty vetää pois tämän päivän asialistalta.
 Kerromme asiasta pian lisää.

Tiedustelulait törmäsivät perustuslakiin: Tiedustelulait vedetään pois tämän päivän täysistunnosta