Summary: Porin Keskuskartanon raju tulipalo säikäytti kissan niin perusteellisesti, että se uskalsi tulla esiin vasta kolmen viikon lymyilyn jälkeen.

Omistajat eivät luopuneet missään vaiheessa toivosta. He uskoivat, että perheen silmäterä, kaksivuotias Ruusik-kissa selviytyi Porin Keskuskartanon tulipalosta.
 Suuren kerrostalon katto oli ilmiliekeissä runsas kolme viikkoa sitten. Talon ylimmät kerrokset kärsivät vahinkoja ja koko talo suljettiin.
 Asukkaat ovat päässeet paljon jälkeen käymään talossa pikaisesti kaksi kertaa. Ensimmäinen käynti järjestettiin viime viikolla. Silloin asukkailla oli puoli tuntia aikaa hakea henkilökohtaisia tavaroitaan. Ruusikin omistajat elättelivät toiveita, että saisivat kissan silloin mukaansa.
 Kissaa ei kuitenkaan näkynyt missään. Mutta elonmerkkejä oli.
 – Omistajat olivat jättäneet Ruusikille ruokaa. Se oli syönyt ja hiekkalaatikko oli täynnä jätöksiä. Niitä oli myös muualla asunnossa, sillä eihän kissa niin likaista laatikkoa enää käytä, omistajapariskunnan ystävä  Anita Salmi  kertoo.
 Salmi puhuu omistajapariskunnan valtuuttamana. Hän on ollut yhteyshenkilönä kissan etsinnöissä muun muassa Facebookin karkulaiset-sivustolla.
 Kissa sähisi kirjahyllyn päällä
 Tällä viikolla Keskuskartanon asukkaat pääsivät koteihinsa toista kertaa. Anita Salmi kertoo, että sydänvaivoista kärsinyt emäntä päätti sinnikkäästi kiivetä raput ylös kuudenteen kerrokseen, jotta näkisi rakkaan perheenjäsenensä.
 – Kissa on vanhalle parille todella rakas, oikea perheenjäsen. Talon hissit eivät ole käytössä, joten Ruusikin pelastusurakka ei ollut omistajille helppo. Sitä ei tässä tilanteessa mietitty, sillä omistajat olisivat tehneet kaikkensa kissan eteen, Salmi kertoo.
 Salmi oli käynnillä mukana. Muut pakkasivat tavaroita ja kissan omistava rouva keskittyi juttelemaan ääneen. Hän houkutteli ja houkutteli, mutta Ruusik ei meinannut millään tulla esiin. Sitten yhtäkkiä se olikin kirjahyllyn päällä.
 Anita Salmi
 – Ruusik sähisi pelokkaana, mutta uteliaisuus voitti. Se tiesi, että läheiset ovat ympärillä, Salmi iloitsee.
 Oliko jumissa makuuhuoneessa?
 Anita Salmi arvelee, että Ruusik oli jäänyt makuuhuoneeseen jumiin palopäivänä. Pelastuslaitoksen väki kävi silloin tarkastamassa, että asunnoissa ei ollut ketään. Ovet olivat sammutustöiden aikana välillä auki.
 Siksi moni arveli, että Ruusik olisi juossut rappukäytävää pitkin karkuun ja päätynyt joko vieraaseen asuntoon tai ulos talosta.
 – Isäntäväki oli vakuuttunut, että Ruusik oli lymyillyt koko ajan makuuhuoneessa peiton alla. Pelastuslaitos oli sulkenut jossain vaiheessa makuuhuoneen oven. Kun se myöhemmin avattiin, alkoi ruokakuppi tyhjentyä, Anita Salmi kertoo.
 Porin Keskuskartanossa syttyi tulipalo 15.5. Katja Halinen / Yle
 Vain Ruusik tietää, miksi se ei näyttänyt itsestään viiksikarvaakaan kolmeen viikkoon. Omistajat ovat kuitenkin ikionnellisia siitä, että se vihdoin uskaltautui esille.
 – Nyt se lymyilee uudessa kodissa ja kerää luottamusta. Tämä oli sillekin varmasti kova koettelemus.

Kissa piilotteli kolme viikkoa tulipalon tyhjentämässä kerrostalossa Porissa – löytyi pelokkaana, mutta hyvässä kunnossa


Summary: Kuukausittaisen viennin arvo laski ensi kertaa lähes vuoteen.

Suomen tavaraviennin arvo väheni huhtikuussa kolme prosenttia vuoden takaisesta, ilmenee Tullin julkaisemasta ulkomaankaupan ennakkotilastosta. Viennin arvo oli huhtikuussa noin 5,4 miljardia euroa.
 Viimeksi kuukausittaisen viennin arvo laski vertailukuukauteen nähden viime vuoden toukokuussa.
 Viennin supistumista selittää viime vuoden huhtikuussa Saksaan toimitettu 542 miljoonan euron arvoinen risteilyalus. Jos laivatoimitusta ei oteta huomioon, viennin arvo nousi huhtikuussa seitsemän prosenttia vuoden takaisesta.
 Vientilukuihin kirjattiin kasvua teollisuuden koneiden ja laitteiden, paperimassan, henkilöautojen ja metallien viennin osalta. Metallitavaroiden vientiä lisäsivät toimitukset rakenteilla olevaa Nord Stream 2 -kaasuputkea varten Itämerelle.
 Suomen tärkeimpään vientimaahan Saksaan suuntautuva vienti laski jyrkästi vertailukuukaudelle osuneen laivatoimituksen vuoksi. Toisaalta vienti muihin suurin kauppakumppaneihin kasvoi huhtikuussa.
 Kauppatase oli huhtikuussa 305 miljoonaa euroa alijäämäinen, eli tavaroiden tuonti oli suurempaa kuin vienti
 Koko alkuvuonna eli tammi-huhtikuussa viennin arvo nousi neljä prosenttia vuoden takaisesta. Viennin kasvu näyttäisi olevan hidastumassa, sillä viime vuonna Suomen tavaravienti kasvoi seitsemän prosenttia ja toissa vuonna 15 prosenttia.

Suomen tavaravienti supistui huhtikuussa – taustalla vuoden takainen iso laivatoimitus


Summary: Myös kotimaisen raakapuun käyttö nousi viime vuonna uuteen ennätykseen, ja sama tahti jatkuu tänä vuonna.

Luonnonvarakeskuksen (Luke) mukaan teollisuuspuun hakkuut ovat olleet tänä vuonna tammi-maaliskuussa jo pari prosenttia suuremmat kuin viime vuonna vastaavaan aikaan. Koko vuoden tarkkaa kehitystä ei tosin voi arvioida muutaman kuukauden perusteella.
 Metsäteollisuuden puunkäyttö kasvoi viime vuonna kuudetta vuotta peräkkäin. Käyttömäärä rikkoi 70 miljoonan kuutiometrin rajan ensimmäistä kertaa yli kymmeneen vuoteen.
 Tänä vuonna puunkäytössä ei odoteta suuria muutoksia eli metsäteollisuus käyttää edelleen paljon puuta. Tämä näkyykin raakapuun keräyspaikoissa rauteiden varsilla eri puolella maata. Varastot pursuavat puuta.
 Tuonti lisääntyi alkuvuonna
 Luken mukaan myös puun tuonti on kasvanut tämän vuoden tammi–helmikuussa noin 30 prosenttia. Valtaosa tuontipuusta tulee Venäjältä. Puuta tuodaan myös Baltiasta, Puolasta ja Ruotsista.
 Metsäteollisuus on ollut hyvin varovainen arvioidessaan tuontipuun kasvulukuja lähitulevaisuudessa. Selvää on, että tuonnin lisäämiseen ainakin varaudutaan.
 Yhtä todennäköistä on, että tuontipuun merkitys kasvaa uusien investointien myötä. Puuntuonti on yhä kiinteä osa metsäyhtiöiden puunhankintaa; eräänlainen varaventtiili puumarkkinoilla.
 Teollisuus ostaa, metsäomistaja myy
 Jos puun tarve kasvaa suuremmaksi kuin mitä Suomesta voidaan puumarkkinoilta hankkia, tuonnin lisääminen Venäjältä ja muista Itämeren maista on realistinen vaihtoehto. Sitä kautta hakkuut Suomesta siirtyisivät siis osin muualle.
 Luonnonvarakeskuksen mukaan hakkuiden rajoittaminen Suomessa on käytännössä hankalaa. Teollisuus tekee investointipäätökset ja metsänomistajat tekevät puun myyntipäätökset.
 Valtiovalta voi vaikuttaa epäsuorasti raakapuukauppaan verotuksen, tukien ja investointeihin liittyvän infrastruktuurirakentamisen kautta sekä Metsähallitukselle asetettujen tulostavoitteiden kautta.
 Tietysti, jos koneita tai tehtaita suljetaan laajalti Suomessa, myös puuntuonnin tarve vähenee.
 Teollisuuden mukaan tuonnin määrien kehityksen ennustaminen on mahdotonta. Puun saatavuuteenkin vaikuttavat useat tekijät kuten sääolosuhteet.
 Suomen puuvarastoalueet ovat nyt täynnä puuta. Teollisuus käyttää siis yhä paljon puuta, jota on oltava saatavilla taukoamatta.  Pekka Koli / Yle
 Venäjältä on tuotu puuta parikymmentä prosenttia enemmän kuin viime vuoden alkukuukausina. Venäjältä tulee eniten sellutehtaiden tarvitsemaa kuitupuuta. Puulajeista tuodaan eniten koivua.
 Raakapuun tuonti kääntyi viime vuonna pitkästä aikaa kasvuun. Tosin tuontipuun käyttö on supistunut 2000-luvun huippuvuosista puoleen.
 Yksi syy oli se, että Venäjä korotti vuonna 2007 puun vientitulleja. Myöhemmin korkeat tullit kuitenkin peruttiin.
 Venäjällä on edelleen puunviennissä kiintiörajoituksia. Tämän vuoden alusta Venäjä on rajoittanut koivutukkien vientiä maasta erillisellä kiintiöllä, joka poistuu kesäkuun loppuun mennessä.
 Venäjän tavoitteena on jalostaa puuta mahdollisimman pitkälle ja paljon kotimaassa. Siksi puun vientiin suhtaudutaan toisinaan kielteisesti.
 Puuta ei riitä kaikille
 Luken mukaan ennätysvuonna 2006 tuontipuuta käytettiin Suomessa yli kaksi kertaa enemmän kuin vuonna 2018. Tuontipuu kattoi huippuvuotena raakapuun kokonaiskäytöstä peräti neljänneksen.
 Uusia sellutehtaita on suunnitteilla niin paljon, ettei puuta riitä millään kaikille, jos kaikki aikeet toteutuisivat. Pelkästään raakapuun tuonnin varaan Suomeen ei kuitenkaan voi rakentaa uusia sellutehtaita.
 Esimerkiksi Venäjällä puunkorjuuseen ja metsäautoteihin pitäisi investoida valtavasti rahaa, jotta myös tuontia voitaisiin merkittävästi lisätä. Metsäteollisuus varoo liiallista riippuvuutta Venäjältä tuodusta puusta muun muassa tullausasioiden ja arvaamattoman toimintaympäristön takia.
 Juttua varten on haastateltu Luonnonvarakeskuksen yliaktuaaria Esa Ylitaloa, erikoistutkija Matleena Kniivilää, tutkija Eeva Vahteraa ja Metsäteollisuus ry:n Venäjä–asioiden päällikköä Juha Palokangasta.
 Lue myös:
 Puukaupassa on tulossa ennätysvuosi – Metsänomistaja: "Kyllä se hinta on ollut houkutteleva"
 Metsäfirmat ostivat puuta historiallisen paljon ja ostoennätykset menevät rikki taas tänä vuonna

Venäläistä raakapuuta käytetään taas ennätyspaljon Suomessa – metsäteollisuudessa tuontipuun merkitys kasvaa uusien tehtaiden ja laajennusten myötä


Summary: Janakkalalainen mies sai seitsemän kuukautta ehdollista vankeutta hiekkakuopan ympäristön turmelemisesta.

Korkein oikeus korotti Janakkalassa vuonna 2011 tapahtuneen ympäristörikoksen tuomiota. Janakkalalainen maanrakennusyrittäjä sai seitsemän kuukautta ehdollista vankeutta hiekkakuopan ympäristön turmelemisesta. Käräjäoikeuden antama tuomio oli kolme kuukautta ehdollista.
 Valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä menetettäväksi tuomittu määrä korotettiin 270 900 euroksi.
 Yrittäjä vapautettiin hänelle tuomitusta menettämisseuraamuksesta eli omaisuuden menettämisestä valtiolle.
 Muilta osin osin hovioikeuden tuomio säilyi muuttumattomana. Yrittäjän vaatimus oikeudenkäyntikulujensa korvaamisesta Korkeimmassa oikeudessa hylättiin.
 Pohjavedelle pilaantumisvaara
 Rikokset tehtiin Janakkalassa vuosien 1999–2011 aikana maa- ja kiviainesjätteen kierrätyskeskuksella ja vuosina 2006–2011 sorakuopalla.
 Sorakuopalla oli otettu soraa yli luvan salliman määrän ja kuoppaa oli täytetty maa-ainesjätteellä, joka on aiheuttanut roskaantumista ja pohjaveden pilaantumisvaaran. Kaatopaikkana käytetty sorakuoppa sijaitsee tärkeällä pohjavesialueella Janakkalassa.
 Sorakuopalta poistettiin vahvasti pilaantuneita maita 1 300 tonnia ja lievästi pilaantuneita 2 700 tonnia. Yritys on kunnostanut alueet.
 Lue lisää:
 Janakkalan ympäristörikoksen oikeuskäsittely jatkuu korkeimmassa oikeudessa
 Epäillystä ympäristörikoksesta kovat syytteet – miljoonien rikoshyötyä vaaditaan valtiolle

Maanrakennusyrittäjä kaivoi ja kuskasi soraa luvatta – ympäristörikostuomio koveni korkeimmassa oikeudessa


Summary: Espoo hakee parempaa laatua vanhusten hoivaan uuden kilpailutusmallin kautta. Mallissa asiakkaan ja omaisten valinnanvapaus korostuu.

Irmeli Laajanen , 80, silittää miehensä  Heikki Laajasen  poskea. Ollaan hoivakodissa Espoonlahdessa.
 Irmeli Laajanen on kävellyt tänne muutaman minuutin matkan kotoaan. Useimmiten hän käy täällä kahdesti päivässä.
 Heikki Laajanen sai hoivapaikan reilu vuosi sitten. Ennen sitä Irmeli hoiti miestään kotona tämän sairastuttua. Lopullisen käänteen teki influenssa, johon molemmat pariskunnasta sairastuivat.
 Vaikka Heikki Laajasen influenssaa hoidettiin sairaalassa, hänen kuntonsa heikkeni. Lääkäri oli sitä mieltä, että jatkossa miestä hoidetaan hoivakodissa.
 Aika oli Irmeli Laajaselle raskasta. Sairauskertomuksen saaminen oli hankalaa, ja tutkimuksiin oli vaikea päästä. Laajaset saivat kuitenkin apua ja tukea hoivakotiin siirtymiseen Espoon kaupungin sosiaalityöntekijältä ja seniorineuvonta Nestorista.
 Irmeli Laajanen myi kotinsa, jotta pääsi asumaan lähemmäs miehensä Heikki Laajasen hoivapaikkaa. Antti Kolppo / Yle
 Miehensä lähiomaisena Irmeli Laajanen kiittelee, että heidän toiveitaan kuunneltiin ja lopulta hoivapaikka löytyi sieltä, mistä sitä toivottiin. Yhteinen koti myytiin, ja Laajanen muutti vielä lähemmäksi hoivakotia asumaan, jotta voisi osallistua miehensä arkeen enemmän.
 – Tässä sitä on menty päivä kerrallaan, Irmeli Laajanen sanoo.
 Hän työntää miestään pyörätuolissa ja pyyhkii välillä suunpieliä. Miehen puhekyky on mennyt, mutta hän tuntee vaimonsa ja liikuttuu tavatessa.
 Laajasilla oli onnea, kun he sattuivat saamaan hoivapaikan läheltä kotia. Aina näin ei kuitenkaan ole, ja siihen Espoo haluaa nyt muutosta.
 Parempaa laatua
 Espoo on muuttamassa vanhuspalvelujen kilpailutusmallia vuodenvaihteessa.
 Jatkossa kunta ei sitoudu yhteistyöhön vain tiettyjen palveluntuottajien kanssa, vaan kaupunki ostaa palveluja niiltä hoivakodeilta, jotka täyttävät laatukriteerit ja tarjoavat sitä kaupungin määrittelemään hintaan.
 Perinteisessä kilpailutuksessa palveluntuottajat ovat tehneet tarjouksen kaupungille ja hinta on ollut se määrittelevä tekijä.
 Espoo on päättänyt asiakkaan puolesta kilpailutuksen jälkeen, mistä hoivapalveluja voi saada.
 Uudessa mallissa asiakkaan valinnanvapaus lisääntyy ja hän saa itse päättää, mihin menee asumaan. Käytännössä päätöksen tekee hoivaa tarvitsevan omainen.
 Espoon vanhustenpalvelujen johtajan  Matti Lyytikäisen  mukaan kaupunki hakee uudella mallilla hoivaan ennen kaikkea lisää laatua.
 – Näkemyksemme mukaan tämä malli tuottaa parempaa laatua ja sitä kautta asiakas hyötyy.
 Espoo uskoo, että asukkaat äänestävät omilla jaloillaan, mikä aiheuttaa sen, että asukkaat haluavat sinne, missä on laadukasta hoitoa. Valinnanvapauteen kuuluu mallissa myös vaihtamisen mahdollisuus.
 Vanhusten hoivapalvelut ovat olleet julkisessa keskustelussa tänä vuonna, kun erityisesti suurissa hoivajäteissä vanhuksia ei ole hoidettu kuten pitää, niissä on paljastunut haamuhoitajia ja henkilökuntaa on ollut liian vähän.
 Lue lisää:  Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Yhteiskuntapolitiikan professori ja Ikääntymisen ja hoivan tutkimuksen huippuyksikön johtaja  Teppo Kröger  arvioi, että hyvää hoivaa voi toivoa, mutta takeita laadun paranemisesta malli ei tuo.
 – Tämä on tosiaan aika rohkea tai jopa uhkarohkea kokeilu sen takia, että meillä on varsin vähän Suomesta tai kansainvälisestikään tietoa siitä, mikä muuttuu, kun palveluita organisoidaan tällä tavoin, Kröger sanoo.
 Yhteiskuntapolitiikan professori Teppo Kröger huomauttaa, että valinnanvapaus palvelee hyvin koulutettua väestöä. Pekka Koli / Yle
 Espoon suunnittelema malli on ainutlaatuinen: vain Päijät-Hämeessa on otettu käyttöön vuodenvaihteessa lähes vastaava malli, josta ei ole vielä saatavilla erityisiä tuloksia.
 Myönteisenä merkkinä Kröger pitää sitä, että Espoo ei tavoittele uudella mallilla kustannussäästöjä.
 Päinvastoin, kustannukset jopa nousevat jonkin verran. Se on Espoon mukaan tarkoituksellista.
 Luotettavan tiedon ongelma
 Espoo luottaa siihen, että omaiset ovat kiinnostuneita ja halukkaita selvittämään, missä on tarjolla kaupungin parasta hoivaa. Se suunnittelee julkaisevansa valvontaraportteja, asiakastyytyväisyystietoja ja laatutietoja.
 Luotettavan ja ymmärrettävän tiedon tuottaminen on vaikeaa, sen myöntää myös Espoo.
 – Varmaan sitä pitää harjoitella ja kuunnella asiakkaita herkällä korvalla, Lyytikäinen sanoo.
 Professori Teppo Kröger Jyväskylän yliopistosta on sitä mieltä, että avoimuus ja esimerkiksi epäkohtien esille tuominen on tärkeää. Tosin hänen mukaansa pelkästään kirjallisiin raportteihin ei voi luottaa, ne kun antavat vain yhden kuvan todellisuudesta.
 – On myös niin, että osalla omaisista tulee olemaan hankaluuksia internetissä olevien dokumenttien kanssa ja kymmenien palveluntuottajien materiaalien läpikäyminen tulee olemaan vaativaa monelle.
 Uuden kilpailutusmallin takana on toive paremmasta hoivan laadusta. Antti Kolppo / Yle
 Espoo toivoo valvonnan kevenevän
 Espoo uskoo, että valinnanvapauden myötä se voi keskittyä valvonnan sijaan yhteistyöhön ja palveluohjaukseen.
 Kaupunki on kokenut valvonnan raskaana, ja uuden mallin toivotaan tuovan siihen muutoksen. Poistuvatko valvontakäynnit vai miten se helpottuu?
 – Ei se niitä poista, vaan uskomme, että järjestelmä pakottaa hoivakodit tuottamaan tiettyä laatua, jotta ne saavat sinne asiakkaita ja asukkaita, Matti Lyytikäinen toteaa.
 Espoo on muun muassa  sakottanut ostopalveluitaan vanhusten huonosta hoivasta vuosien aikana , mutta hoivan laatua ei ole saatu nostettua vaaditulle tasolle kaikissa hoivalaitoksissa.
 Valinnanvapaudessa omat haasteensa
 Espoo luottaa siis valinnanvapauteen ja siihen, että jos hoivakodista ei saa hyvää hoivaa, asukkaat vaihtuvat.
 Vaihtaminen ei kuitenkaan ole iäkkäille aivan mitätön asia.
 – Jos ajatellaan muistisairaita, niin kaikki ympäristövaihdokset ovat hyvin vaivalloisia ja joskus jopa haitallisia prosesseja, Kröger huomauttaa.
 Valinnanvapauden hankaluudesta on tuloksia myös kansainvälisistä tutkimuksista. Niiden mukaan valinnanvapausmallit sopivat erityisesti hyvin koulutetuille ihmisille, joilla on paljon tietoa sosiaali- ja terveysjärjestelmästä.
 Espoon malli herättää kysymyksen myös omaisen vastuusta. Toki kaupunki aikoo huolehtia siitä, että kuntalaisten käytössä on tarpeeksi palvelunohjaajia. He auttavat päätöksenteossa ja tekevät päätöksiä esimerkiksi silloin, kun asiakkaalla ei ole omaisia.
 Teppo Krögerin mukaan malli kuitenkin käytännössä sysää vastuuta omaisille.
 Espoon Matti Lyytikäisen mukaan omainen on se, joka osaa parhaiten arvioida, millainen hoivakoti omalle läheiselle on paras vaihtoehto, kun asukas ei siihen enää itse pysty.
 Muiden omaisten kokemuksilla on merkitystä
 Irmeli ja Heikki Laajanen katselevat valokuvaa nuoruudestaan. Antti Kolppo / Yle
 Irmeli Laajanen on tyytyväinen, kun hoivapaikka löytyi nopeammin kuin monilla muilla. Perhe uskoo, että paikan nopeaan saantiin vaikutti loppujen lopuksi se, että Heikki Laajanen pääsi jonoon sairaalan kautta.
 Kun Irmeli Laajanen kuulee Espoon suunnitelmista muuttaa hoivakotien kilpailutusta, hän pitää valinnanvapautta lähtökohtaisesti hyvänä asiana.
 – Jos kuulee muilta omaisilta mielipiteitä eri paikoista, niin onhan se mukava, Laajanen sanoo.
 Hän korostaa tärkeintä olevan, että hoiva on hyvää ja hoitajat eivät vaihdu jatkuvasti.

Espoo romuttaa perinteisen tavan hankkia vanhustenhoitoa – ainutlaatuinen mutta uhkarohkea kokeilu, sanoo professori


Summary: Poliisipäällikön mukaan poliisi syyllistyi räikeään seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen syrjintään.

New Yorkin poliisi NYPD on esittänyt anteeksipyynnön homoseksuaaleihin menneinä vuosikymmeninä kohdistamansa syrjinnän vuoksi. Poliisipäällikkö  James O'Neill  pyysi anteeksi erityisesti poliisin roolia mellakoihin kesäkuussa 1969 johtaneissa homobaari Stonewall Innin tapahtumissa,  kertoo uutiskanava CNN .
 Poliisin Stonewalliin tekemä väkivaltainen ratsia sytytti kuusi päivää kestäneet mellakat, kun seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt nousivat vastarintaan. Stonewallin tapahtumat johtivat kansainvälisen Pride-liikkeen syntyyn, kun vuosi ratsian jälkeen New Yorkissa järjestettiin ensimmäinen Pride-marssi.
 – Sen (ratsian) ei olisi koskaan pitänyt tapahtua. NYPD:n toimet olivat yksinkertaisesti väärin, O'Neill sanoi torstaina Pride-kuukauden turvajärjestelyihin liittyvässä tiedotustilaisuudessa.
 Hän totesi seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin tuolloin kohdistuneen jatkuvan häirinnän ja samaa sukupuolta olevien suhteet kieltäneen lainsäädännön olleen syrjivää ja sortavaa. O'Neill vakuutti, ettei vastaavaa syrjintää tapahdu New Yorkissa enää koskaan.
 Lue myös:
 Elävä arkisto:  Pride – ylpeästi omanlaisensa juhla

New Yorkin poliisi pyysi anteeksi homobaariin vuonna -69 tehtyä ratsiaa – Stonewallin mellakka 50 vuotta sitten aloitti Pride-liikkeen


Summary: Kirjeenvaihtaja Petri Raivio ihmettelee Eurooppa-kirjeessä meppivallan matematiikkaa.

Maailmassa on virhe , jonka paljasti minulle SDP:n uudelleen valittu euroedustaja  Miapetra Kumpula-Natri  keskiviikkoisessa aamukahvitilaisuudessa Euroopan parlamentissa Brysselissä.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Parlamentti on tärkeä paikka, jossa päätetään isosta osasta suomalaisiakin koskevista laeista. Siksi virhekin on tärkeä.
 Virhe on se , että pienen maan edustajan on liki mahdotonta päästä parlamentin tärkeimmille päättäjän paikoille. Syy on matemaattis-valtiotieteellinen.
 Kumpula-Natrin mukaan esimerkiksi SDP:n kahden hengen delegaatiolla on eurooppalaisessa S&D-ryhmässä noin 2,4 pistettä. Lukuun vaikuttaa ennen kaikkea delegaation koko.
 Ryhmän puheenjohtajan paikkaan vaadittaisiin kuusi pistettä, ja varapuheenjohtajaksi viisi. Paikat menevät isompien maiden delegaatioille, koska niillä on enemmän pisteitä.
 Samasta syystä myös tärkeät valiokuntien puheenjohtajan tehtävät ovat käytännössä pienen maan meppien ulottumattomissa. Sama periaate on käytössä muissakin ryhmissä.
 Esimerkiksi päättyvällä  kaudella ainoa pohjoismainen valiokunnan puheenjohtaja oli Ruotsin  Cecilia Wikström . Hänkin veti vetoomusvaliokuntaa, jolla ei ole käytännössä sananvaltaa lainsäädäntöön.
 – Kun ei ole pisteitä, puheenjohtajapaikkoja ei tule, Kumpula-Natri sanoi.
 Hänen mukaansa parasta mitä hän itse voi havitella on koordinaattorin tehtävä. Valiokunnan koordinaattori puhuu poliittisen ryhmänsä puolesta valiokunnassa.
 Miksi tämä  on ongelma? Parlamentin edustavuuden takia. Parlamentti on olemassa, jotta kansalaiset tulisivat EU:ssa edustetuiksi suoraan, ohi kansallisten parlamenttien.
 Suomalainen meppi edustaa yhtä arvokasta äänestäjäjoukkoa kuin saksalainen tai italialainen. Pienten maiden edustajien automaattinen takamatka sotii periaatetta vastaan, koska he eivät kuitenkaan edusta parlamentissa maataan vaan äänestäjiään.
 Toisaalta tämä ei tarkoita sitä, etteikö pienen maan mepillä voisi olla silti valtaa.  Votewatch-järjestön selvityksen  mukaan suomalaismepit olivat viime kaudella selvästi vaikutusvaltaisempia kuin parlamentaarikot keskimäärin.
 Pisteiden puute ei ollut Kumpula-Natrin ainoa murhe keskiviikkona. SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  oli edellisenä päivänä ilmoittanut, että Suomen seuraava komissaari on  Jutta Urpilainen .
 Kumpula-Natri vahvisti olleensa ehdolla tehtävään ja käyneensä Rinteen puheilla Säätytalolla, tosin takaovesta välttääkseen toimittajat. Hän kiisti olevansa pettynyt, mutta sanoi että vaalikampanjan jälkeen takki on tyhjä.
 – Paljon olisi voinut tapahtua jos olisi mennyt toisin, Kumpula-Natri sanoi Rinteen ratkaisusta.
 Pöydän toisella  puolella istui SDP:n uusi euroedustaja  Eero Heinäluoma , joka oli hänkin havitellut komissaarin paikkaa.
 – No hard feelings, Heinäluoma luonnehti tunnelmiaan, ja sanoi, ettei ollut lähtenyt eurovaaleihin ehdolle päästäkseen komissaariksi.
 Molemmat vakuuttivat, että Urpilainen on hyvä valinta. Suomessa häneen liitetään Suomen vaatimat hätälainojen vakuudet. Brysselin toimittajat muistavat Urpilaisen eurokriisin kuumista vuosista.
 Ohi menneestä  komissaarin paikasta pettymyksensä kiistävät Kumpula-Natri ja Heinäluoma voivat kuitenkin olla tyytyväisiä siihen, että pääsivät parlamenttiin sisään.
 Vihreiden  Alviina Alametsä  jäi viimeisenä rannalle. Hän on Suomen ns. brexit-meppi, joka marssii saliin silloin, kun Britannia eroaa.
 Jos eroaa. Alametsän kannattaisi ryhtyä kampanjoimaan brexitin puolesta, mutta hän sanoo silti toivovansa, että Britannian ero ei toteudu.
 – Se, että minä pääsisin tänne, ei ole merkittävää tässä, sanoi Alametsä. Hänkin oli Brysselissä tutustumassa mahdolliseen tulevaan työpaikkaansa.
 Vihreiden ryhmässä on hänen lisäkseen kolme muutakin brexit-meppiä odottamassa Britannian eroa. Toisaalta ryhmästä poistuisi 11 brittiedustajaa, eli saldo jäisi selvästi miinukselle.
 Jos ero kuitenkin toteutuu, 26-vuotiaan Alametsän pääsy parlamenttiin laskisi suomalaismeppien keski-ikää selvästi. Hän ei kuitenkaan olisi kaikkien aikojen nuorin suomaisedustaja. Kokoomuksen  Piia-Noora Kauppi  valittiin parlamenttiin 24-vuotiaana vuonna 1999.
 #SOMESSA: Iso EU-maa ei saa toimia kuin pieni
 Twitter
 Ranskan Eurooppa-asioiden  valtiosihteeri kertoi Twitterissä, että Ranska haluaa EU-parlamenttiin oman " Ranskan joukkueen" .  Amélie de Monchalin  kertoi aikovansa tavata yhdessä pääministeri  Edouard Philippen  kanssa kaikki Ranskan 79 meppiä ja keskustella heidän kanssaan Ranskalle tärkeistä EU-asioista.
 Tieto herätti ranskalaisten twitteristien kauhistuksen: parlamenttihan on kansalaisten, ei hallitusten edustaja! Eivät hallitukset saa käyttää valtaa meppien kautta!
 Tässä asiassa ison jäsenmaan hallituksen rooli on arkaluontoisempi kuin pienten maiden. Suomalaiset mepit tapaavat säännöllisesti, kerran kuukaudessa, Suomen komissaaria vanhan käytännön mukaan.
 Myös hallitukseen keskusteluyhteydet ovat suorat, EU-edustajat kertovat Ylelle. Ison maan kiinnostus meppien tekemisiin tulkitaan helpommin painostukseksi.
 #FAKTA: Suomi tavoittelee Euroopan suurinta tutkimusinvestointitasoa
 Joel Kanerva / Yle, lähde Eurostat
 Suomen uuden  hallitusohjelman mukaan Suomi tavoittelee  peräti neljän prosentin tutkimusinvestointitasoa  bruttokansantuotteesta. Tämä palauttaisi Suomen tutkimusinvestointien kärkeen Euroopassa.
 Vuodesta 2015 lähtien  Suomi ei ole enää ollut ykkönen, vaan kärjessä on Ruotsi.  Vuonna 2017 tutkimusinvestointien määrä oli 2,76 % bruttokansantuotteesta. Kuluneen vuosikymmenen aikana investoinnit olivat korkeimmillaan vuonna 2009, jolloin niiden taso kohosi 3,75 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Investointien määrää mitataan TKI-rahoituksena, jossa lasketaan tutkimus-, kehitys ja innovaatiorahoituksen osuus bruttokansantuotteesta.
 Jutta Urpilainen Jarno Kuusinen / AOP
 Älä missaa näitä: Urpilainen siirtyy komissaariksi ja Tanska otti askeleen vasemmalle
 Viikon suuri  kotimaan EU-uutinen oli se, että Jutta Urpilainen on Suomen komissariehdokas. Tästä jutusta voit lukea  hänen taustoistaan . Kreikan talouskriisi toi Suomelle ja valtiovarainministeri Urpilaiselle maineen tiukan talouskurin ajajana. SDP:n puheenjohtajuus ja ministeriys ovat silti kovaa valuuttaa EU:n tehtäväpörssissä. Haastattelussa Urpilainen kertoo myös perheen ja komissaarityön yhdistämisestä.
 Tanska siirtyi   vaaleissa vasemmalle , mutta pysyykö Pohjoismaiden ankarin rajapolitiikka? Eurooppa-kirjeenvaihtaja  Dan Ekholm  analysoi asiaa ja vastasi lukijoiden kysymyksiin  tässä artikkelissa . Vasemmistoblokki sai enemmistön kansankäräjien edustajapaikoista, mutta hallitusneuvotteluista ennakoidaan vaikeita.
 Kauppapoliittiset keinot  kehittyvien maiden auttamiseen ovat melko rajalliset. Jo nyt köyhimmät maat ovat nauttineet vuosikymmeniä täydestä tullivapaudesta. Näin sanoo entinen suurlähettiläs  Antti Kuosmanen   Brysselin koneen  haastattelussa. Kehittyvien maiden talouden kehityksen suhteen tärkeää on, että maan poliittinen ja yhteiskunnallinen järjestelmä tukee sitä, että maahan kannattaa ja uskaltaa investoida ja maan luonnolliset vahvuudet hyväksikäytetään ja ympäristöä ei samalla tuhota.
 Toisaalta Kuosmanen muistuttaa, että kun EU:ssa puhutaan ympäristön huomioonottamista Kiinasta tuotavan tuotannon suhteen, niin kaikkien kehittyvien maiden suhteen siitä ei keskustella. Tämä saattaa merkitä sitä, että Kiinankin suhteen kyse on oman tuotannon suojaamisesta, joka ei ole enää kilpailukykyistä.
 Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin  Britannian-vierailun aikaan on hyvä pohtia, mistä hänen suosionsa kumpuaa. Länsi-Virginiassa sijaitseva McDowellin piirikunta kuuluu Yhdysvaltain köyhimpiin. Silti siellä äänestettiin upporikasta Trumpia enemmän kuin missään muualla.  Ulkolinjan   Pertti Pesonen  kierteli suljettujen hiilikaivosten piirikuntaa kesällä 2017. Tuloksena yhä ajankohtainen  dokumenttiohjelma  #Trumpland.
 Ensi viikolla: Noviisiministereille lentävä lähtö Eurooppaan
 Suomessa on  uusi hallitus, jonka ministerit saavat lentävän lähdön EU-ympyröihin. Tätä kirjoitettaessa on hyvin todennäköistä, että sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) on ensimmäinen uuden hallituksen ministeri, joka osallistuu EU:n neuvoston kokoukseen. Sisäministerit ovat koolla tänään perjantaina Luxemburgissa.
 Ensi viikolla suurherttuakunta tulee tutuksi myös työministeri  Timo Harakalle  (sd.), peruspalveluministeri  Krista Kiurulle  (sd.) ja sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekoselle  (vas.). Tiukimpaan paikkaan joutuu valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.).
 Euroryhmän kokouksessa torstaina pitäisi pohjustaa isoja ratkaisuja esimerkiksi euroalueen budjetista, johon Suomen edellinen hallitus suhtautui nihkeästi.
 Brysselissä puolestaan jatkuvat vaalien jälkeiset neuvottelut europuolueiden välillä huippunimityksistä ja ensi kauden ohjelmasta. EU-myönteistä enemmistöä tavoittelevissa neuvotteluissa ovat mukana neljä tämän hetken suurinta ryhmää eli keskustaoikeiston EPP, sosiaalidemokraattien S&D, liberaalien Alde ja vihreät.
 Uutta suuntaa haetaan myös Lontoossa, jossa konservatiivien puheenjohtajakisa pääsee kunnolla käyntiin pääministeri  Theresa Mayn  eron jälkeen. The Daily Telegraph -lehden entinen Brysselin-kirjeenvaihtaja  Boris Johnson  on vahvoilla Britannian seuraavaksi pääministeriksi. Näistäkin hommista voi ponnistaa pitkälle!
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä .

Miksi suomalaisen on niin vaikea napata EU-parlamentissa huippupaikka?


Summary: Muutos koskee katolisen kirkon käyttämää italiankielistä rukousta.

Katolisen kirkon päämies paavi  Franciscus  on hyväksynyt muutoksen italiankieliseen Isä meidän -rukoukseen. Tulevaisuudessa katolisen kirkon käyttämässä muotoilussa ei enää todeta "Äläkä saata meitä kiusaukseen", sillä paavin mielestä tämä on ollut harhaanjohtavaa,  uutisoi The Guardian -lehti .
 Paavi Franciscus totesi jo vuonna 2017, että vanha muotoilu syyllistää Jumalaa ihmisten synneistä.
 – Se ei ole hyvä käännös, sillä se puhuu Jumalasta, joka johdattaa syntiin. Minä olen se, joka lankeaa. Ei Jumala työnnä minua kiusaukseen nähdäkseen minun lankeavan, paavi sanoi kaksi vuotta sitten Italian tv:ssä.
 – Isä ei tee niin. Hän auttaa nousemaan. Saatana johdattaa meitä kiusaukseen. Se on hänen erikoisalaansa, paavi jatkoi.
 Rukouksen uusi, Jumalaa syyllistämätön muotoilu on "Äläkä anna meidän langeta kiusaukseen". Se sisältyy katolisen kirkkokäsikirjan  Messale Romanon  seuraavaan painokseen. Muutos koskee italiankielistä rukousta. Vanhaa muotoilua käytetään edelleen monissa muissa kielissä, eikä esimerkiksi Englannin katolisella kirkolla ole aikeita muuttaa muotoilua, kertoo The Guardian.

Paavi muutti Isä meidän -rukousta – "Jumala ei saata kiusaukseen, Saatana saattaa"


Summary: Venäjän alueella kulkeva tietokaapeli on herättänyt huolta tietoturvasta.

Aiesopimus Koillisväylän merikaapelin rakentamisesta on allekirjoitettu Pietarin talousfoorumissa. Aiesopimus suomalaisen Cinia Oyn ja venäläisen Megafonin välillä tarkoittaa Cimian toimitusjohtajan  Ari-Jussi Knaapilan  mukaan sitä, että nyt perustetaan hankekehitysyhtiö, jonka tehtävänä on viedä hanketta eteenpäin.
 Tässä vaiheessa toimintaa on rinnakkain kolmella suunnalla. Viranomaisilta pitää saada tarvittavat luvat, ja asiakkaita ja rakennusurakoitsija pitää löytää.
 – Ensimmäinen tehtävämme on tutkia merenpohja ja päättää tietokaapelin lopullisesta reitistä, sanoo Ari-Jussi Knaapila.
 Tähän työhön tarvitaan luvat Venäjän, Norjan ja Japanin merialueella.
 Kaapeli on Knaapilan mukaan vastaus huippunopean tiedonsiirron suurelle kysynnälle.
 Ari-Jussi Knaapila uskoo merikaapelin toteutumiseen. Kerstin Kronvall / Yle
 Tietoturva herättänyt kysymyksiä
 Tietoa Aasian ja Euroopan välillä siirtävä kaapeli on tarkoitus vetää Jäämeren pohjaan seuraten suurin piirtein Venäjän pohjoista rannikkoa.
 Projektin kokonaishinta on noin 700 miljoonan euroa, ja Knaapilan optimistisen arvion mukaan rakentaminen voi olla mahdollista aloittaa jo kolmen vuoden päästä.
 Cinia Oyn hallituksen jäsen  Esko Aho  pitää tärkeänä, että Suomi on mukana juuri nyt, eli kaapelin suunnitteluvaiheessa. On tärkeää seurata, missä kaapeli tulee maihin Euroopassa.
 – Jos se tulee Kirkkoniemeen Norjaan, se antaa mahdollisuuksia investoida myös Suomen tietoverkkoon, ja yhdistää tietovirta jo olemassa olevaan Saksan merikaapeliin, Aho sanoo.
 Hanketta on ajoittain kritisoitu siksi, että tietoturvan pelätään heikentyvän, kun kaapeli kulkee Venäjän alueella. Tälle pelolle Ari-Jussi Knaapila viittaa kintaalla.
 – Ei tämä tuo yhtään lisää turvattomuutta verrattuna kolmeensataan olemassa olevaan merikaapeliin, hän sanoo.

Koillisväylän merikaapelin rakennussuunnitelmat nytkähtivät eteenpäin – asennusvaihe voi alkaa jo kolmen vuoden päästä


Summary: Samaa virusta epäillään kuitenkin myös ykköstyypin diabeteksen ja keliakian laukaisijaksi.

Enterovirukset ovat aika yleisiä varsinkin lapsilla, ja heille virustartunnasta seuraa tavallisimmin nuhakuume tai enterorokko. Tauti oireilee ensin tavallisen flunssan tapaan kunnes parissa päivässä ilmestyy punaisia näppyjä lähinnä jalkapohjiin ja kämmeniin.
 Rokko helpottaa viikon, puolentoista aikana eikä se yleensä ole vaarallinen. Päinvastoin.
 – Lasten sairastaminen on kurjaa, mutta ei sittenkään ainoastaan paha asia, sanoo ihotautien ja allergologian erikoislääkäri  Laura Korhonen.
 – Väitöstutkimukseni perusteella näyttää siltä, että mitä useamman enterovirusinfektion lapsi on sairastanut ensimmäisen kahden elinvuoden aikana, sitä pienempi riski hänellä on saada myöhemmin allergisia sairauksia.
 Lapsi saa suojaa myös silloin, kun äiti on raskausaikana sairastanut jonkin enterovirusinfektion.
 Kädet multaan
 Enterovirus tarttuu helposti, mutta suurin osa tartunnoista menee ohi huomaamatta tai hyvin vähillä oireilla.
 Jos on vähän likaa jossakin, ei sitä niin tarkkaan tarvitse pestä  Laura Korhonen
 Enteroviruksen ja allergisten sairauksien yhteyttä ei Korhosen mukaan juurikaan ole tutkittu, vaikka molemmat ovat ihmisille aika tavallisia riesoja.
 – On hyvä, että elinympäristömme hygieniatason on parantunut niin, ettei lapsilla juurikaan ole vaikeita infektioita. Mutta allergioiden kannalta se on ehkä jo huonoksi.
 – Korkean hygienian maissa kuten Suomessa puhutaan hygieniahypoteesista. Sen mukaan infektioiden väheneminen voi altistaa allergioille, Laura Korhonen sanoo.
 Niinpä nykyään ollaan sillä kannalla, ettei lapsen ole lainkaan pahaksi olla kädet mullassa. Ei, vaikka multaa menisi samalla hiukan suuhunkin.
 – Ja jos on vähän likaa jossakin, niin ei sitä niin tarkkaan tarvitse pestä. Liika hygienia voi olla jopa haitaksi.
 Hyvä vai paha entero?
 Samaan aikaan kun enterovirus alkaa näyttäytyä hyvänä allergian kannalta, sen ikävää yhteyttä  keliakiaan  ja  ykköstyypin diabetekseen  etsitään kuumeisesti.
 Voi olla, että allergiaan vaikuttavia virustyyppejä on monia.  Laura Korhonen
 Suomalaistutkijoiden kehittämää  diabetesrokotetta , siis rokotetta enterovirusta vastaan, alettiin tutkia ihmisillä parisen vuotta sitten.
 Miten samalla viruksella voi olla ihan vastakkaisia vaikutuksia?
 Hankala kysymys, myöntää Laura Korhonen.
 – Enteroviruksia on kuitenkin hyvin monta tyyppiä ja tiedetään, että eri tyypit aiheuttavat eri sairauksia. Kehitteillä oleva diabetesrokote suojaisi eri enteroviruksilta kuin ne, joiden on todettu mahdollisesti yhdistyvän allergiaan.
 – Itse asiassa näytti, että allergian kannalta puhutaan erityisesti yhdestä enterovirusten alaryhmästä, echoviruksista. Diabetestutkijoita kiinnostaa enemmän enterovirusten coxsackie-alaryhmä, Korhonen pohtii.
 Enterovirusten tarkempi tutkimus varmasti jatkuu niin Suomessa kuin maailmallakin.
 Laura Korhonen hoitaa työkseen allergioita Tampereen yliopistollisen sairaalan allergiakeskuksessa. Siellä näkee suoraan, että erilaiset allergiat ovat lisääntyneet.
 Perjantaina Korhonen väittelee enterovirusten ja atopian yhteydestä niin ikään Tampereen yliopistossa. Atopialla tarkoitetaan herkistymistä jollekin elinympäristön tavalliselle aineelle kuten esimerkiksi siitepölylle, eläimille tai ruoka-aineille.
 Lue lisää enteroviruksesta:
 Rokotetaanko diabetesta vastaan jo reilun vuosikymmenen kuluttua? Yhteyttä enterovirukseen etsitään
 THL: Aivokalvontulehdusta aiheuttava enterovirus leviää Euroopassa – Suomessa ei tiettävästi ole tartuntoja

Hyvä paha enterovirus – lapsena sairastettu virustauti voi suojata allergialta


Summary: Poliitikoilla on viimeinen hetki osoittaa, että vanhoista ihmisistä välitetään, erikoistoimittaja Tiina Merikanto kirjoittaa.

laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista

Viime keväisen kohun ja puolueiden lupausten jälkeen hallitus ei voinut olla esittämättä parannuksia vanhojen ihmisten hoivaan ja hoitoon.
 Eikä yhtään liian aikaisin, sanoo pitkän linjan vanhustutkija, professori  Marja Vaarama . Hänen mukaansa hallitus toisensa jälkeen on leikannut vanhoilta ihmisiltä ja palvelut on päästetty rapautumaan.
 Professori Vaarama sanoo, että Rinteen hallituksen päätökset ovat käännekohta 1990-luvun lamasta lähteneelle politiikalle. Hänen mukaansa nyt on otettu ensimmäiset merkittävät askeleet toiseen suuntaan. Pitkään rapautunutta ei voi korjata kerralla, mutta jostain pitää aloittaa, hän muistuttaa.
 Uuden hallituksen tahtotila herättää toiveita. Mutta realiteetit ovat kovat.
 Myös gerontologian professori  Marja Jylhä  sanoo, että hallitusohjelmassa on paljon vanhojen ihmisten kannalta tärkeitä ja hyviä asioita. Sen periaatteet ja suunta on ikääntyvän yhteiskunnan kannalta oikea.
 Hänen mukaansa hallitusohjelman ongelma on se, että siitä ei käy selvästi ilmi, miten tavoitteet turvallisesta ja tarpeen mukaisesta hoidosta toteutuvat. Kotihoidon parantamisesta puhutaan vain yleisluonteisesti ja ympärivuorokautisen hoidon lisäämisestä ei lainkaan.
 Hallitusohjelma on lupausten luettelo
 Hallitus lupaa  sekä ylätason suunnitelmia että konkreettisempia toimenpiteitä.
 Tässä muutama ylätason ehdotus:
 1. Laaditaan ikäohjelma yhteistyössä eri ministeriöiden, kuntien, kolmannen sektorin ja muiden tahojen kanssa.
 2. Muistisairauksien ennaltaehkäisy nostetaan muiden kansansairauksien rinnalle.
 3. Ikäihmisten ravitsemus otetaan kehittämisen ja valvonnan osaksi.
 Tässä konkreettisempia ehdotuksia:
 4. Perustetaan vanhusasiavaltuutetun tehtävä ja toimisto.
 5. Vanhuspalvelulaki päivitetään.
 6. Säädetään hoivahenkilöstön sitovasta vähimmäismitoituksesta (0,7) ympärivuorokautisen hoivan yksiköissä. Henkilöstömäärän lisäys toteutetaan asteittain. Käynnistetään kehittämisohjelma, jolla rahoitetaan polkua kohti uskottavaa ja vanhusten riittävän hoivan turvaavaa mitoitusta.
 7. Ympärivuorokautisen hoivan rinnalla vahvistetaan kotihoidon resursseja ja laatua.
 8. Kehitetään omaishoitoa.
 Miten hyvät aikeet muuttuvat käytännöksi?
 Lista sisältää kovin erilaisia asioita. Listan alkupään toimenpiteet ovat sinällään tärkeitä, mutta varsin yleisluonteisia.
 Hallitusohjelma pakottaa kysymään, milloin ikäohjelma, joka on pitkän aikavälin varautumista vanhenevaan Suomeen, muuttuu arjen toimenpiteiksi?
 Sama koskee muistisairauksien ennaltaehkäisyä ja ikäihmisten ravitsemuksen kehittämistä. Juhlapuheet tai hyväntahtoinen edistäminen eivät riitä. Milloin ja koska niistä tulee tavoitteellista ja organisoitua toimintaa, jonka vaikuttavuutta mitataan?
 Vanhusasiavaltuutettu tulee vihdoin
 Yleislääketieteen emeritaprofessori   Sirkka-Liisa Kivelä  esitti vanhusasiamiestä jo vuonna 2006. Sosiaali- ja terveysministeriölle tekemässään selvityksessä hän kirjoitti, että “vanhusten turvallisuuden ja hyvän vanhustenhoidon edistäminen edellyttää vanhusasiamiehen toimiston perustamista maahamme”.
 Jos mitään ei tapahdu – tai liian vähän – kuka enää uskoo, että poliitikot välittävät vanhoista ihmisistä ja heidän asioidensa parantamisesta
 Sosiaali- ja terveysministeriössä arvioidaan, että vanhusasiavaltuutettu voisi olla virassa 2021. Silloin Kivelän ehdotuksesta olisi kulunut jo 15 vuotta.
 Aika pitkä aika.
 Hallituoshjelmassa rahaa vanhusasiavaltuutetun tehtävään ja toimistoon on varattu puoli miljoonaa vuodessa.
 Hoitajamitoituksen nosto ei toteudu kaikissa hoivakodeissa tällä hallituskaudella
 Viime keväisen kohun ja puolueiden lupausten jälkeen 0,7 hoitajamitoitus oli pakko kirjata hallitusohjelmaan. Kyse on politiikan uskottavuudesta.
 Hoitajamitoituksella tarkoitetaan sitä, kuinka monta hoitajaa yhtä hoidettavaa kohden on.
 Pitkään rapautunutta ei voi korjata kerralla, mutta jostain pitää aloittaa.  Professori  Marja Vaarama.
 Hoitajamitoituksen nosto on helpommin sanottu kuin tehty. Kyse on sekä hoitajapulasta että rahasta.
 THL:n laskelmien mukaan mitoituksen nostamiseen tarvittaisiin lisää rahaa vajaat 200 miljoonaa vuodessa. Mutta hallitusohjelma lupaa, että hallituskauden päättyessä mitoituksen nostamiseen on käytössä 70 miljoonaa vuodessa. Sen lisäksi aikaisempina vuosina on käytössä jonkin verran kehittämisrahaa.
 Rahaakin suurempi ongelma ovat hoitajat. Mitään lähi- tai sairaanhoitajapankkia ei ole. Kotihoidosta hoitajia ei voi ottaa. Ympärivuorokautisen hoidon lisäksi myös kotihoito kärsii hoitajapulasta. Tämän tietää myös hallitus.
 Käytännössä tämä kaikki tarkoittaa sitä, että tällä hallituskaudella ei päästää koko maassa 0,7:n mitoitukseen.
 Hoitajamitoituksesta säädetään laki ehkä vuonna 2020. Lain valmistelun yhteydessä pitäisi varmistaa myös se, millä aikataululla ja millä rahoilla Rinteen hallitusta seuraava hallitus huolehtii siitä, että hoitajamitoitus täyttyy yhdenvertaisesti koko maassa. Herää epäilys, onnistuuko kaikki tämä?
 Omaishoito on ikuisuusprojekti, jota saadaan odotella
 Kelan nykyisen pääjohtajan  Elli Aaltosen   omaishoidon selvitysraportti julkaistiin  vuonna 2004. Kymmenen vuotta myöhemmin hän oli  Kansallisen omaishoidon kehittämisohjelman  puheenjohtaja. Kehittämisohjelmastakin on jo viisi vuotta.
 Vaikka parannuksia omaishoitajien asemaan on tehty, vapaapäiviä on esimerkiksi lisätty, kokonaisuudistus antaa odottaa itseään. Edelleenkin omaishoitajat ovat eriarvoisessa asemassa eri kunnissa.
 Jo tällä hetkellä liian moni vanha ihminen pelkää yksin kotona huonolla ruualla, koska muuta asumispaikkaa ei ole.
 Hallitusohjelma ei näytä lupaavan muutoksia tähän. Kokonaisuudistusta ei taida syntyä tälläkään hallituskaudella.
 Jos vanhusasiavaltuutetun aikaansaamiseen tarvitaan 15 vuotta, omaishoitoon ei riitä sekään.
 Hallituskauden päättyessä kotihoidon vahvistamiseen ja omaishoidon kehittämiseen on käytössä lisärahaa 45 miljoona euroa vuodessa ja sen lisäksi aikaisempina vuosina kehittämisrahaa.
 Ympärivuorokautista hoitoa pitäisi saada lisää – ymmärretäänkö ongelman suuruus?
 Hallitus ei ohjelmassaan nosta missään esiin ympärivuorokautisen hoidon lisäämistä. Professori Marja Jylhä sanoo, että tämä on todellinen ongelma.
 Hänen mukaansa vanhojen ihmisen perusoikeuksia ei voi taata, jos ei tunnusteta sitä tosiasiaa, että ympärivuorokautisen hoidon saatavuutta pitää parantaa.
 Hyvin sairaiden ihmisten määrä kasvaa ja yhä enemmän on heitä, jotka eivät voi asua yksin edes kotihoidon turvin.
 Professori Jylhä varoittaa siitä, että jos on tarkoituksena säilyttää hoidon saatavuus edes nykyisellään, tarvitaan muutamia tuhansia uusia hoitopaikkoja vuodessa. Jos taas hoitopaikkoja ei lisätä ollenkaan, hoivakurjuus kasvaa katastrofaalisesti.
 Poliitikoilla on viimeinen hetki osoittaa, että vanhoista välitetään
 Edellisen hallituksen  perintönä istuu jo työryhmä,  joka pohtii, miten väestön ikääntymisen ongelmia ratkaistaan.
 Sen tehtävä on miettiä, mistä asioista pitää säätää laki ja mitkä asiat pitää kirjata laatusuosituksiin. Myös vanhuspalvelulain päivittäminen on sen tehtävä. Aikaa työryhmällä on vuoden 2019 loppuun.
 Ryhmä on paljon vartijana ajatellen sitä, mitä jatkossa tapahtuu.
 Mahdollista on myös, että uusi perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) haluaa tehdä muutoksia ryhmän toimeksiantoon ja jäseniin.
 Vanhojen ihmisen perusoikeuksia ei voi taata, jos ei tunnusteta sitä tosiasiaa, että ympärivuorokautisen hoidon saatavuutta pitää parantaa.  Gerontologian professori Marja Jylhä.
 Uuden hallituksen tahtotila herättää toiveita. Mutta realiteetit ovat kovat.
 Jo tällä hetkellä liian moni vanha ihminen pelkää yksin kotona huonolla ruualla, koska muuta asumispaikkaa ei ole.
 Lisäksi parinkymmenen vuoden päästä 85-vuotiaita ja sitä vanhempia on kaksinkertainen määrä vuoteen 2017 verrattuna. Käytännössä se tarkoittaa, että joka vuosi meillä on useampi tuhat yli 85-vuotiasta enemmän. Eivätkä näiden ihmisten viimeiset elinvuodet ole hyväkuntoisempia kuin nyt.
 Vanhojen ihmisten palvelut on päästetty monella tavalla rapautumaan. Mikään puolue ei voi vetäytyä vastuusta.
 Hallitusohjelman lupaus on suuri ja erittäin kannatettava. Siellä sanotaan: “Palautetaan luottamus vanhuspalveluiden laatuun, oikea-aikaisuuteen ja saatavuuteen”.
 Jos mitään ei tapahdu – tai liian vähän – kuka enää uskoo, että poliitikot välittävät vanhoista ihmisistä ja heidän asioidensa parantamisesta.
 Jutusta voi keskustella tänään perjantaina klo 22:een.
 Lue myös:
 Analyysi: Hallitusohjelma lupaa hoitoonpääsyn viikossa – voiko se olla totta?
 Analyysi: Rinteen sote-pakasta pullahti voitto keskustalle, demarit näyttivät yksityisille firmoille kaapin paikan

Analyysi: Hoitajamitoitus ei toteudu tällä hallituskaudella
 – rahoista puuttuu puolet ja niin puuttuu hoitajiakin


Summary: Lihavuusleikkauksen ansiosta potilaat laihtuivat noin kolmanneksen riippumatta heidän iästään.

Lihavuusleikkauksia tehdään pääosin aikuisille, mutta tuoreen tutkimuksen mukaan ne näyttäisivät tehoavan yhtä hyvin nuorilla. Tulosten perusteella lihavuusleikkaus voi olla nuorilla jopa tehokkaampi.
 New England Journal of Medicinen julkaisemat  tulokset perustuvat  160 nuoren, 13–19-vuotiaana lihavuusleikkauksessa olleen sekä 400 aikuispotilaan viisivuotisiin seurantatietoihin.
 Lihavuusleikkauksen ansiosta potilaat laihtuivat noin kolmanneksen riippumatta heidän iästään, mutta nuorten potilaiden terveydentilassa havaittiin suurempia parannuksia. Lihavuusleikkaus paransi tyypin 2 diabeteksen peräti 86 prosentilta nuoria, mikä on selvästi enemmän kuin aikuisilla, joista heistäkin parani kuitenkin yli puolet. Korkea verenpaine parani puolestaan 68 prosentilla nuorista ja 41 prosentilla aikuispotilaista.
 Nuoret potilaat tarvitsivat uusia leikkaushoitoja lähes kaksi kertaa todennäköisemmin, minkä lisäksi heillä oli enemmän ravitsemuksellisia ongelmia sekä alhaiset rautatasot. Kuolleisuus oli samaa tasoa kummassakin ryhmässä.
 Tulokset ovat uskottavia, mutta tutkijat kaipaavat silti lisää tutkimuksia, jotta nuorten potilaiden riskit saadaan paremmin selvitettyä. Lihavuusleikkauksen jälkeen potilaiden pitää pysyvästi muuttaa ruokavaliotaan ja ruokailutapojaan, joten nuorten potilaiden leikkaamista olisi hyvä pohtia tarkoin. Suomessa ei leikata alle 20-vuotiaita.
 Muuten leikkauksia voidaan harkita vaikeasti lihavalle potilaalle elintapamuutoksen tueksi parantamaan painonlaskun pysyvyyttä. Rajana on yleensä painoindeksi 40, mutta leikkausta voidaan harkita myös painoindeksin ollessa 35–40, jos potilaalla on diabetes tai verenpainetauti, vaikea uniapnea tai vaikea tuki- ja liikuntaelinsairaus.

Lihavuusleikkaukset toimivat myös teini-ikäisillä


Summary: Onko tarina hallituksesta tärkeämpi kuin sen ohjelma, pohtii politiikan toimittaja Robert Sundman blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Muutama päivä sitten päätin kurkata lähihistoriaan. Aloin kahlata edellisen,  Juha Sipilän  (kesk.) johtaman hallituksen alkutaipaleen päätöksiä.
 Ensin käteen tarttui hallitusohjelma, sitten syksyn 2015 budjettipäätökset. Valtiovarainministeriön kooste tiesi kertoa, että ensitöikseen Sipilän hallitus oli laskenut hyvätuloisia koskevan solidaarisuusveron alarajaa 90 000 eurosta reiluun 72 000 euroon.
 Törmäsin myös Helsingin Sanomien uutisen syksyltä 2017. Lehti kertoi, että ”hallitus aikoo puolittaa liikenteen päästöt puoleen vuoteen 2030 mennessä”.
 Lisää veroja, kunnianhimoisempia päästötavoitteita. Juha Sipilän hallituksen kynästä, mutta kuulostaapa...  Antti Rinteen  (sd.) hallitukselta?
 Mediassa ja mielissämme syntyy kuva uudesta hallituksesta jo ennen kuin se tekee yhtäkään päätöstä.
 Mediassa ja mielissämme  syntyy kuva uudesta hallituksesta jo ennen kuin se tekee yhtäkään päätöstä.
 Juha Sipilä tuli politiikkaan yrityselämästä ja sanoi laittavansa Suomen kuntoon – kovillakin keinoilla, jos tarpeen. Hän puhui velaksi elämisestä ja siitä, miten sen olisi loputtava. Ja toisaalta siitä, miten verotus ei saisi kiristyä.
 Antti Rinteellä on toisenlaiset prioriteetit. Hän on toiminut ammattiliiton pomona ja kantanut huolta eläkkeiden pienuudesta. Ja siitä, miten verotusta voisi kehittää huomioimaan kestävän kehityksen tavoitteet.
 Kun tunnemme nämä politiikan hahmot, on meidän helppo piruillessamme nähdä Sipilällä kädessään köyhiä kurittava keppi ja Rinteellä puhelin, jolla hän tilaa pikavipin valtion laskuun ja soittaa sitten virkamiehille sanellakseen päästörajoitteita.
 Mutta nämä ovat ainoastaan poliittisen keskustelun tuoksinnassa syntyneitä mielikuvia. Ne eivät todista vielä mitään.
 Hallitusohjelmat ovat maltillisia papereita, joista löytyy kuorrutteen alta yllättävän paljon yhtäläisyyksiä.
 Uuden hallituksen ohjelma  on eräänlainen tiekartta. Siihen kirjataan se, mitä halutaan ja ne raamit, joissa haluttu voidaan saavuttaa.
 Aina tavoitteisiin ei päästä. Neuvottelupöydässä jokin voi vaikuttaa helpommalta kuin lopulta onkaan. Ja vientivetoinen, kauppasodista herkästi siipiinsä saava avotaloutemme voi kahden vuoden päästä kokea myllerryksiä, joita emme vielä tänään voi ennustaa.
 Ohjelmissa kyllä näkyy poliittinen väri ja erilaiset tavat viestiä. Siinä missä Sipilän hallituksen ohjelma oli kompakti, päälauseiden voimalla Suomen taloutta korjaava vihkonen, maalaa Rinteen hallituksen ohjelma inhimillisemmällä pensselillä ja pidemmin, pienoisromaanin mitalla.
 Joku pitää ensimmäistä linjaa mukavan skarppina, toinen kylmänä. Kolmas pitää jälkimmäistä taas ihmisläheisenä, mutta neljäs haihatteluna.
 Kun ohjelmia katsoo, ne ovat täynnä ihmisten arkeen vaikuttavia päätöksiä. Mutta yksikään niistä ei muuta Suomea Pohjois-Koreaksi, Venezuelaksi, Norjaksi, Ruotsiksi tai ylipäänsä miksikään toiseksi maaksi. Yksikään niistä ei edes myllerrä koko budjettiamme tai tapaamme tehdä politiikkaa uusiksi.
 Ne ovat maltillisia papereita, joista löytyy kuorrutteen alta yllättävän paljon yhtäläisyyksiä.
 Muodostamme mielikuvamme juuri viestinnän perusteella, emme niinkään politiikan eli konkreettisten toimien.
 En väitä, etteikö  politiikalla olisi väliä.
 Tuntuu kuitenkin siltä, että keskustelun tuoksinnassa kuuntelemme liian herkästi sekä hallituksen omaa että kulloisenkin opposition viestintää ja muodostamme mielikuvamme juuri viestinnän perusteella, emme niinkään politiikan eli konkreettisten toimien.
 Jos unohdamme nämä viestit ja katsomme ohjelmien kirjauksia, ne kertovat enemmän siitä, että jotain kokeillaan tai selvitetään. Laitetaan niin kutsutusti prosessiin.
 Monista toiveista päätetään konkreettisesti vasta esimerkiksi syksyn budjettiriihien yhteydessä. Toivottavasti keskustelu käy samalla kiihkeydellä, kun on päätöksenteon hetki.
 Robert Sundman
 Kirjoittaja on Ylen politiikan toimittaja.
 Aiheesta voi keskustella 7.6. klo 16.00 asti.

Robert Sundman: Kurkistus hallitusohjelman ytimeen osoittaa, ettei Rinteen hallitus myllerrä Suomea uusiksi


Summary: Vaalivoittajat saattavat perua porvarihallituksen päättämät Tanskan yleisradioyhtiön rajut säästöt.

Tanskan mediassa on alkanut keskiviikkona järjestettyjen kansankäräjävaalien jälkeinen tilinteko. Tanskan suurin sanomalehti Jyllands-Posten on ilmoittanut lopettavansa ainakin toistaiseksi puoluekannatusmittausten julkaisemisen.
 Syynä päätökseen on se, että lehden käyttämän Norstat-tutkimuslaitoksen mielipidemittaus antoi väärän kuvan puolueiden kannatuksesta. Kööpenhaminan yliopiston tutkijan  Kasper Møller Hansenin  viiden eri tutkimuslaitoksen viimeiset gallupit kattaneen selvityksen mukaan Norstatin yhteenlaskettu virheprosentti oli 10,17, eli harhaanjohtavin kaikista tutkimuksista.
 – On selvää, että meille mediana uskottavuus menee kaiken muun edelle. Emme voi suhtautua passiivisesti näihin tuloksiin. Siksi keskeytämme välittömästi puoluekannatusmittausten julkaisemisen, päätoimittaja Jacob Nybroe ilmoittaa  Jyllands-Postenissa .
 Iltapäivälehti katuu juttujaan
 Tanskan suurin iltapäivälehti Ekstra Bladet on puolestaan todennut vaalien jälkeen antaneensa uuden äärioikeistolaisen Tiukka linja -linja puolueen puheenjohtajalle  Rasmus Paludanille  suhteettoman paljon huomiota. Muun muassa Koraanien polttamisesta tunnetun, kaikkien muslimien karkottamista Tanskasta vaativan Paludanin puolue sai vaaleissa vain 1,8 prosentin kannatuksen ja jäi parlamentin ulkopuolelle.
 Paludanin  katumellakoitakin aiheuttaneet tempaukset  olivat tiiviissä mediaseurannassa kuukausien ajan ennen vaaleja.
 – Teimme virheen heti alussa, kun ryhdyimme seuraamaan Paludanin edesottamuksia kuin jalkapallo-ottelua, päätoimittaja  Poul Madsen  toteaa  Politiken-lehdessä .
 Tanskan yleisradion säästöt saatetaan perua
 Vaalit voittanut vasemmistopuolueiden blokki saattaa perua Tanskan yleisradioyhtiön DR:n rajut säästöt, kertoo  Politiken-lehti . Lehden mukaan enemmistön kansankäräjille vaaleissa saaneet neljä vasemmistopuoluetta, SDP, Radikale Venstre, Sosialistinen kansanpuolue ja Enhedslisten, kannattavat säästöjen ottamista uuteen harkintaan.
 Todennäköinen seuraava pääministeripuolue SDP kuitenkin toteaa, ettei mitään päätöksiä DR:n osalta ole vielä tehty ja mahdollinen säästöjen peruminen vaatii rahoituksen löytämistä jostakin.
 Oikeistopopulistisen Tanskan kansanpuolueen tukema  porvarihallitus ajoi läpi rajun säästöohjelman, joka leikkaa DR:n rahoituksesta 20 prosenttia  ja johtaa tv- ja radiokanavien lakkauttamiseen. Säästöjä ei ole vielä ehditty toteuttaa.
 Lisää aiheesta:
 "Ilmastotollot" jyräsivät ja populistit hävisivät Tanskan vaaleissa – Ylen toimittaja Kööpenhaminasta: Tanska on usein trendien aallonharjalla
 Puhe "ilmastotolloista" romautti populistien suosion – Lue kirjeenvaihtaja Dan Ekholmin vastaukset yleisön kysymyksiin
 Sosiaalidemokraatit voittoon Tanskan vaaleissa, kansanpuolueelle rökäletappio

Tanskassa alkoi vaalien jälkeinen katumusharjoitus – yksi lehti lopettaa gallupien julkaisun, toinen katuu ääripoliitikon mediajulkisuutta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaisten nousu jatkuu – keskusta vajoaa lisää
 Perussuomalaiset on entistä selvemmin suosituin puolue, kertoo  Ylen uusi puoluekannatusmittaus . Kaula toisena tulevaan SDP:hen on venynyt yli kahteen prosenttiyksikköön.  Antti Rinteen  hallitukseen lähtenyt keskusta sen sijaan on menettänyt kannatustaan edelleen ja pudonnut viidenneksi suosituimmaksi puolueeksi. Uuden hallituspohjan yhteiskannatus on 56 prosenttia.
 Itä-Suomessa otetaan huostaan enemmän lapsia kuin Länsi-Suomessa – tutkimusprofessori: "Jokaisen numeron takana on lapsi"
 AOP
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tuoreen tilaston mukaan  huostassa olevia lapsia  on valtakunnallisesti eniten suhteessa väestöön Etelä-Savossa, Kainuussa, Kymenlaaksossa, Pohjois-Savossa ja Päijät-Hämeessä. Kaiken kaikkiaan koko maassa viime vuonna kodin ulkopuolelle sijoitettuja lapsia ja nuoria oli yli 18 544.
 Oikeus antaa tänään ratkaisunsa näyttelijä Aku Hirviniemen ahdistelusyytteistä
 Näyttelijä Aku Hirviniemi Kanta-Hämeen käräjäoikeudessa Hämeenlinnassa 17. toukokuuta 2019. Markku Ulander / Lehtikuva
 Kanta-Hämeen käräjäoikeuden on määrä antaa tänään ratkaisu näyttelijä  Aku Hirviniemen   ahdistelusyytteistä . Syyttäjän mukaan Hirviniemi ahdisteli viime kesäkuussa kahta kotiinsa kutsumaansa 17-vuotiasta tyttöä. Hän esitteli heille kotiaan, ja syyttäjän mukaan Hirviniemi oli öisen esittelykierroksen aikana hiplaillut tyttöjä paidan alta ja takapuolesta.
 Kisa Britannian seuraavaksi pääministeriksi alkaa toden teolla – May eroaa konservatiivien johdosta tänään
 Theresa May poistui ilmoituksensa jälkeen vastaamatta toimittajien kysymyksiin. Neil Hall / EPA
 Britannian pääministeri  Theresa May   eroaa tänään  konservatiivipuolueen johdosta. Hän päätyi eroamaan, koska hän ei pystynyt saamaan brexit-sopimustaan läpi parlamentista. May jatkaa kuitenkin pääministerinä siihen asti, kunnes hänen seuraajansa on valittu.
 Pako Turkista jatkuu, tuhannet ihmiset lähteneet maasta – Turkkilainen yliopistotutkija päätyi levykauppiaaksi Berliiniin
 Turkista maanpakoon päätynyt tutkija Erbatur Çavuşoğlu avasi Berliinissä levykaupan. Tom Kankkonen / Yle
 Turkin kireä tilanne näkyy turvapaikkatilastoissa. Euroopan unioniin tuli  Turkista viime vuonna  yli 24 000 turvapaikanhakijaa. Tapasimme turkkilaisen tutkijan  Erbatur Çavuşoğlun , joka päätyi levykauppiaaksi Berliiniin. Turkissa häntä syytetään terrorismista, koska hän allekirjoitti rauhanvetoomuksen, jossa vaadittiin loppua turvallisuusjoukkojen koville otteille Kaakkois-Turkin kurdialueilla.
 Suomeen virtaa kuumaa ja kosteaa ilmaa
 Perjantain sää Yle
 Lämpötila kohoaa monin paikoin 30 asteen tuntumaan. Viileintä on Pohjois-Lapissa, missä lämpötila vaihtelee 20 asteen molemmin puolin. Ukkoskuuroja syntyy paikoin maan etelä- ja keskiosassa sekä Koillismaalla, Etelä-Lapissa ja Päälaen Lapissa. Lue lisää säästä  täältä .

Herätys: Perussuomalaisten nousu jatkuu Ylen kannatusmittauksessa, May eroaa konservatiivien johdosta tänään, Suomeen virtaa kuumaa ja kosteaa ilmaa


Summary: Oppositioon jääminen näyttää sopivan perussuomalaisille paremmin kuin kokoomukselle.

Puolueiden kannatuksessa on tapahtunut eduskuntavaalien jälkeen vain pieniä muutoksia.
 Ylen uudessa kyselyssä suurin liikahdus on  Juha Sipilän  luotsaaman keskustan kannatuksessa, jonka useita kuukausia jatkunut laskusuunta jatkuu. Suurin nousija on  Jussi Halla-ahon  perussuomalaiset.
 Vaalitappiostaan huolimatta  Antti Rinteen  (sd.) johtamaan hallitukseen lähtenyt keskusta sai mittauksessa 12,4 prosentin kannatuksen. Miinusta kuukauden takaiseen mittaukseen kertyy 0,9 prosenttiyksikköä.
 Keskusta vajoaa vihreiden taakse viidenneksi suosituimmaksi puolueeksi.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 2436 ihmistä. Haastattelut tehtiin 13.5.–4.6.2019. Puoluekantansa kertoi 1 863 ihmistä eli 76,4% vastaajista. Tulosten virhemarginaali on suurimpien puolueiden osalta +/- 2,0 prosenttiyksikköä. Lataa kannatusmittauksen vastausaineisto  tästä .
 Oppositioon jäänyt perussuomalaiset on nyt tukevasti Suomen suosituin puolue. Sen kannatus nousi 0,7 prosenttiyksiköllä 19,5 prosenttiin. Etumatka muihin on jo yli kaksi prosenttiyksikköä.
 – Uudet perussuomalaisten kannattajat tulivat tälläkin kertaa pääosin nukkuvista, eli niistä jotka eivät äänestäneet vaaleissa. Mutta jos muita puolueita ajatellaan, niin lähinnä keskusta on se, jolta perussuomalaiset vie kannattajia, kertoo Taloustutkimuksen toimitusjohtaja  Jari Pajunen .
 Mittauksen aineisto on kerätty SDP:n, keskustan, vihreiden, vasemmistoliiton ja RKP:n välisten hallitusneuvottelujen aikana. Viimeiset haastattelut on tehty kuluvan viikon tiistaina.
 Hallitusohjelman julkistuksen mahdollinen vaikutus puolueiden kannatukseen ei tuloksiin siis vielä vaikuta.
 Uusi hallituspohja nauttii tämän mittauksen mukaan yhteensä 56 prosentin kannatusta.
 SDP ja kokoomus alamäessä, vihreät parantaa juoksua
 Toiseksi suosituin puolue on SDP, jonka kannatus jatkaa loivassa alamäessä. Pääministeripuolueen kannatus aleni tässä mittauksessa 17,4 prosenttiin.
 Kolmanneksi suosituin on  Petteri Orpon  johtama kokoomus. Oppositioon jääminen ei näytä kokoomusta kannatusmielessä hyödyttävän, vaan on todennäköisemmin puolueen tukijoille pettymys.
 Kokoomuksen kannatus notkahti aavistuksen kuukauden takaisesta ja oli tässä mittauksessa 16,7 prosenttia.
 Vaalivoittojensa kautta hallitukseen noussut vihreät paransi kannatustaan 0,6 prosenttiyksikköä. Ulkoministeri  Pekka Haaviston  luotsaama puolue on 13,9 prosentin kannatuksella neljänneksi suosituin puolue.
 Ville Niinistön  menestyksekäs eurovaalikampanja näkyy erityisen vahvana kannatuspiikkinä Turussa, Taloustutkimuksen Jari Pajunen toteaa.
 Vasemmistoliiton suosiota rooli hallitusneuvotteluissa ei näytä vahvistaneen. Puolueelle mitattiin nyt alle 8 prosentin kannatus ensimmäistä kertaa sitten viime kesän.
 Hallitukseen nouseva RKP sen sijaan nostaa kannatustaan puoli prosenttiyksikköä. RKP:tä äänestäisi nyt 4,5 prosenttia vastaajista.
 Kristillisdemokraattien kannatuslukema säilyi lähes ennallaan ja oli 3,6 prosenttia. Yhden kansanedustajan Liike Nyt sai mittauksessa 1,7 prosentin kannatuksen.
 Kolme neljästä ilmoitti puoluekantansa – vaalit vaikuttavat
 Kuten jo  kuukausi sitten , myös tällä kertaa tavallista suurempi osuus - yli 76 prosenttia - kyselyyn osallistuneista ilmoitti puoluekantansa. Tavallisesti osuus on kuudenkymmenen prosentin tuntumassa.
 Halukkuus ottaa kantaa puolueeseen, jota äänestäisi, nousee vaalien yhteydessä.
 Eduskuntavaalit käytiin huhtikuussa ja europarlamenttivaalit toukokuus lopussa keskellä mittausjaksoa.
 Suuri osa ihmisistä on vastikään tehnyt valintansa uurnilla ja politiikan valtapelit ovat muutenkin valtaisan mediahuomion kohteena.

Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaisten etumatka kasvaa – hallitukseen lähtenyt keskusta vajoaa lisää


Summary: Euroopan unioniin  tuli Turkista viime vuonna yli 24 000 turvapaikanhakijaa. Myös Suomeen saapuu edelleen turvaa hakevia turkkilaisia.

– Olin kyllä varautunut jonkinlaisiin seurauksiin, mutta reaktio oli paljon odotettua rajumpi, koska käytimme vain sananvapauttamme, turkkilainen tutkija  Erbatur Çavuşoğlu  kertoo levykaupassaan Berliinin keskustassa. Hän puhuu kokemuksesta, joka pakotti hänet lähtemään Turkista ja vaihtamaan ammattia.
 Erbatur Çavuşoğlu pitää levykauppaa Berliinissä, mutta vielä pari vuotta sitten hän tutki ja opetti kaupunkisuunnittelua istanbulilaisessa  Mimar Sinan  -yliopistossa.
 Çavuşoğlu on Turkissa syytteessä terrorismin tukemisesta, kuten lukuisat muut turkkilaiset yliopistoihmiset. Tammikuussa 2016 yli tuhat turkkilaista tutkijaa ja yliopisto-opettajaa julkaisi rauhanvetoomuksen, jossa vaadittiin loppua turvallisuusjoukkojen koville otteille Kaakkois-Turkin kurdialueilla. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  leimasi allekirjoittajat maanpettureiksi.
 Satoja rauhanvetoomuksen allekirjoittajia on asetettu syytteeseen terrorismin tukemisesta ja monet heistä ovat menettäneet työpaikkansa. Oikeusprosessi on ollut sekava, ja samasta ”rikoksesta” eli rauhanvetoomuksesta on langetettu hyvin erilaisia rangaistuksia.
 En halua mennä Turkkiin, koska saattaa olla, että en enää pääse sieltä pois  Erbatur Çavuşoğlu
 Erbatur Çavuşoğlu on onnekkaiden joukossa, koska hän pääsi lähtemään maasta ilman ongelmia syyskuussa 2016. Çavuşoğlu ei usko palaavansa Turkkiin lähiaikoina, vaikka hän kaipaa ystäviään ja sukulaisiaan.
 – Minun on ajateltava täällä Saksassa olevaa perhettäni. En halua mennä Turkkiin, koska saattaa olla, että en enää pääse sieltä pois. On useita esimerkkejä, joissa passi on mitätöity tai ihminen on ollut epäilty tai syytteessä, vaikka ei itse ole siitä tietoinen. Asia selviää vasta lentokentällä.
 Turvapaikanhakijoita ja vainottuja yliopistoihmisiä
 Turkin kireä tilanne näkyy turvapaikkatilastoissa. Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston  EASO:n tilastojen  mukaan EU:sta turvapaikkaa hakeneiden Turkin kansalaisten määrä kasvoi viime vuonna liki puolella edellisvuoteen verrattuna.
 Vuonna 2018 yli 24 000 Turkin kansalaista haki turvapaikkaa EU:sta. Luvussa ovat myös mukana Sveitsin ja Norjan tiedot. Useimmat turvapaikanhakijoista ovat tulleet EU:n alueelle ylittämällä Kreikan ja Turkin välisen maarajan. Heidän lisäkseen tuhannet turkkilaiset ovat saapuneet Euroopan unioniin työviisumeiden, lyhytaikaisten taiteilijaviisumeiden ja yliopistojen apurahojen turvin.
 Väsyin turkkilaiseen yliopistoelämään ja yliopistoviranomaisten tiukkaan valvontaan  Erbatur Çavuşoğlu
 Saksaan on viime vuosina saapunut satoja turkkilaisia tutkijoita ja yliopisto-opettajia. Useimmat heistä eivät ole turvapaikanhakijoita, vaan monet heistä pääsevät Saksaan muutaman vuoden tutkijastipendeillä. Esimerkiksi saksalainen  Alexander Humboldt  -säätiö on rahoittanut lähes sata tutkijastipendiä vainotuille turkkilaistutkijoille. Myös Erbatur Çavuşoğlulla oli aluksi apuraha saksalaisessa yliopistossa.
 Erbatur Çavuşoğlu kaipaa ystäviään ja sukulaisiaan Turkista, mutta vapautuminen turkkilaisten yliopistojen arjesta on helpotus.
 – Väsyin turkkilaiseen yliopistoelämään ja viranomaisten tiukkaan valvontaan. Minustakin tehtiin yliopistovuosina parikymmentä tutkintapyyntöä, Çavuşoğlu kertoo.
 Turkin yliopistoviranomaisen YÖK:n käynnistämissä selvityksissä tutkitaan varsin omituisia ”rikkomuksia”. Çavuşoğlua tutkittiin muun muassa tavaroiden kantamisesta, koska se ei ole tutkijoiden ja opetushenkilökunnan asia vaan sitä varten on vahtimestareita ja toimistohenkilökuntaa.
 – Kun kannoin tavaroita yhdessä työmiesten kanssa, sen epäiltiin vähentävän yliopisto-opettajien arvovaltaa. Jouduin myös tekemään tiliä siitä, että opiskelijat saivat puhutella minua etunimellä. Tutkinnat perustuivat ilmiantoihin.
 Olen asettumassa tänne. En usko, että Turkin olot parantuvat nopeasti  Erbatur Çavuşoğlu
 Erbatur Çavuşoğlu sanoo, että alku Berliinissä oli hankalaa. Hänen vaimonsa on saksalainen ja kaupunki on hyvin tuttu, mutta ajatus maanpaosta tuntui oudolta. Nyt olo on jo parempi.
 – Olen asettumassa tänne. En usko, että Turkin olot parantuvat nopeasti. Nyt opettelen kauppiaaksi, vaikka tulen akateemisesta maailmasta. En rikastu tällä, mutta viihdyn.
 Turkin ja Kreikan välisen rajan yli on viime vuosina saapunut useita tuhansia turkkilaispakolaisia. Tom Kankkonen / Yle
 Turvapaikanhakijoiden tulo jatkuu
 Vuoden 2016 vallankaappausyrityksen jälkeen Turkkiin julistettiin poikkeustila ja yli 130 00 valtion virkamiestä erotettiin. Heidän joukossaan on tuhansia yliopisto-opettajia. Useimmissa tapauksissa erotettujen passit on mitätöity.
 Suuri osa Turkista Eurooppaan tulevista turvapaikanhakijoista on uskonnollisen johtajan  Fethullah Gülenin  seuraajia.  Güleniä ja hänen seuraajiaan  asevoimissa syytetään vallankaappausyrityksestä. Eurooppaan pakenevien joukossa on lukuisia Güleniä lähellä olleissa kouluissa ja sairaaloissa työskennelleitä. Heillä on tuskin ollut mitään tekemistä vallankaappausyrityksen kanssa, mutta myös heitä on jahdattu armottomasti.
 Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston mukaan Turkista tuli alkuvuonna enemmän turvapaikanhakijoita kuin viime vuonna vastaavaan aikaan. Vuoden neljän ensimmäisen kuukauden aikana tulijoita oli noin 7 500.
 Turkkilaisten turvapaikanhakijoiden määrä on ollut kasvussa myös Suomessa. Vuonna 2015 vain 57 Turkin kansalaista haki turvapaikkaa Suomesta. Viime vuonna hakijoita oli jo vajaat 300. Maahanmuuttoviraston tilastojen perusteella noin kaksi kolmasosaa Turkista viime aikoina tulleista hakijoista on saanut myönteisen turvapaikkapäätöksen.
 Lue myös:
 Turkin vaaliviranomaiset mitätöivät presidentti Erdoganille epämieluisan Istanbulin vaalituloksen
 Turkin puhdistusten uhrit hakevat turvaa Euroopasta - “Turkissa odottavat kiduttajat ja vankiselli”
 Pakolaisliike Turkin ja Kreikan maarajalla vilkastuu – “Kukaan ei tiedä, että olemme täällä”

Pako Turkista jatkuu, tuhannet ihmiset lähteneet maasta
–Turkkilainen yliopistotutkija päätyi levykauppiaaksi Berliiniin


Summary: Huostaanottojen määrä on suurin koko tilastohistorian aikana. Itä-Suomessa otetaan huostaan suhteellisesti eniten lapsia.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n  tuoreen tilaston  mukaan huostassa olevia lapsia on valtakunnallisesti eniten suhteessa väestöön Etelä-Savossa, Kainuussa, Kymenlaaksossa, Pohjois-Savossa ja Päijät-Hämeessä. Näiden maakuntien lapsista oli viime vuonna huostassa 1,3 prosenttia suhteutettuna vastaavan ikäiseen (0–17 v.) väestöön.
 Samaan aikaan esimerkiksi Keski-Pohjanmaalla osuus oli 0,6 prosenttia ja Pohjanmaalla 0,5 prosenttia. Ahvenanmaalla prosenttiosuus oli vain 0,4.
 – Jo vuosikaudet Itä-Suomen luvut ovat olleet sijoitettujen osalta suurempia kuin Länsi-Suomessa. Se on ihmetyttänyt. Se liittyy varmaankin paikkatarjontaan, toimintakulttuuriin ja kulttuuriin sekä arvoihin ylipäätään, toteaa tutkimusprofessori  Tarja Heino  THL:stä.
 Vuoden 2018 aikana oli 10 861 lasta huostassa ja vuoden viimeisenä päivänä koko maassa huostassa oli 9 533 lasta, joista noin yli puolet oli perhehoidossa.
 Kaiken kaikkiaan koko maassa viime vuonna kodin ulkopuolelle sijoitettuja  lapsia ja nuoria oli yli 18 544 . Se on ennätysmäärä: Koko tilastohistorian aikana eli vuodesta 1991 alkaen ei ole kirjattu tällaisia lukuja kuin viime vuosien aikana.
 – Kodin ulkopuolelle sijoitettujen ja huostassa olevien lasten määrä on jatkuvasti kasvanut 1990-luvulta lähtien, mikä on huolestuttava piirre kehityksessä, sanoo Heino.
 Huostaanotto tarkoittaa käytännössä, että viranomaiset päättävät, missä lapsi asuu. Lain kriteerit huostaanotolle löytyvät  täältä .
 Palvelujen räätälöinti olisi tärkeää
 THL:n tutkimusprofessorin Tarja Heinon mielestä tilastot kertovat, että vaikeassa tilanteessa olevien lasten, nuorten ja perheiden tukeminen riittävän aikaisin ei ole onnistunut tai käytetyt keinot eivät ole kaikkien perheiden kohdalla olleet sopivia.
 – Yksi ratkaisu ei sovi kaikille. On hyvä, että meillä on palveluita, jotka on kohdennettu ihan tiettyyn asiaan. Jos on jokin tietty, yksi pulma, siihen on yksi ratkaisu ja paikka, joka osaa pulmassa auttaa. Jos ongelmat ovat kietoutuneet yhteen ja matkan varrella vaikeudet kasaantuneet, silloin tarvitaan henkilökohtaista, räätälöityä perhekohtaista tukipakettia, sanoo tutkimusprofessori Heino THL:stä.
 Heino muistuttaa, että tutkimusten mukaan tuen tulee olla pitkäjänteistä ja intensiivistä, jotta sillä on vaikutusta.
 – Pitää olla kantavat, luottamukselliset suhteet, ja niiden pitää pysyä prosessin vaikeimman ajan ja sen yli.
 Syitä lastensuojelun tarpeen kasvulle Suomessa on useita. Heinon mukaan perheiden tai yksilöiden syyllistäminen tilanteestaan ei auta, sillä taustalla on usein monia yhteiskunnallisia kysymyksiä.
 – Meidän yhteiskunnassa on tietynlainen jännitteisyys ja epävarmuus tulevaisuudesta, työttömyydestä ja ylivelkaantumisesta. Suuri osa niistä perheistä, joista puhutaan sijoitettujen kohdalla, ovat köyhiä. Tilanne on voinut kehittyä sairastumisesta, onnettomuudesta, mistä tahansa, että talous ja hermot kiristyvät ja lasten tarpeet jäävät vähemmälle, kertoo Heino.
 Tutkimustietoa tarvittaisiin lastensuojelun tavoittavuudesta
 Tutkimusprofessori Tarja Heino peräänkuuluttaa tutkimustietoa lastensuojelun kehittämiseksi perheiden yksilölliset tarpeet huomioiden.
 – Ihan ehdottomasti olisi tarkan pysähtymisen paikka. Jokaisen numeron takana on lapsi ja lapsen elämäntilanne. Meillä on jo pitkään raportoitu, että kuntakohtaiset erot ovat suuria ja lapset ovat eriarvoisia sen mukaan, minkälaisiin palvelukokonaisuuksiin ja työntekijätilanteisiin lapset vaikeuksissaan törmäävät.
 Heinon mielestä olisi tärkeää, että myös tutkimustyössä päästäisiin riittävän lähelle perheitä.
 – Jokainen tilanne pitäisi käydä tutkien läpi ja oppia siitä, niiden ihmisten kanssa, jotka siihen ovat kytkeytyneet. Ei riitä, että meillä on tilastoja, vaan tarvitaan kokemuksia, yhteistä erittelyä ja pohdintaa niin työntekijöiden kuin asiakkaiden kanssa.

Itä-Suomessa otetaan huostaan enemmän lapsia kuin Länsi-Suomessa – tutkimusprofessori: "Jokaisen numeron takana on lapsi"


Summary: Saudi-Arabia ja Yhdysvallat ovat syyttäneet iskusta Irania, joka on kiistänyt toistuvasti osallisuutensa.

Viime kuussa Persianlahdella öljytankkereihin tehtyjen iskujen takana oli valtiollinen toimija, ilmoittaa Arabiemiirikunnat.
 Se ei kuitenkaan nimennyt Irania iskujen tekijäksi tai esittänyt todisteita maan osallisuudesta iskuihin luovuttaessaan tutkimuksensa YK:n turvallisuusneuvostolle torstaina.
 Sekä Saudi-Arabia että Yhdysvallat ovat syyttäneet iskusta Irania, joka on kiistänyt toistuvasti osallisuutensa.
 Arabiemiirikuntien mukaan iskut vaativat huipputason navigaatio-osaamista. Lisäksi merimiinojen asettaminen tankkereiden pohjaan vaatii sukeltajilta äärimmäisiä taitoja, käy ilmi tutkimuksen alustavasta raportista.
 Arabiemiirikuntien neljä iskua olivat osa monimutkaista ja koordinoitua operaatiota, jonka takana on suurella todennäköisyydellä valtiollinen toimija.
 Öljytankkeri-iskut tapahtuivat toukokuun puolivälissä Arabiemiirikuntien rannikolla lähellä Fujairahin satamaa. Iskuissa vaurioitui kaksi Saudi-Arabian, yksi Arabiemiirikuntien ja yksi Norjan tankkeri.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltain Bolton: Iran "melkein varmasti" Hormuzinsalmen alusiskujen takana
 Iran: Yhdysvaltojen lisäjoukot uhkaavat rauhaa Lähi-idässä

Arabiemiirikunnat: Vain valtiollinen toimija kykeni tekemään öljytankkeri-iskut


Summary: Pääministeriksi mielivillä on maanantai-iltaan asti aikaa ilmoittautua.

Britannian pääministeri  Theresa May  eroaa tänään konservatiivipuolueen johdosta.
 May päätyi eroamaan, koska hän ei pystynyt saamaan brexit-sopimustaan läpi parlamentista. May jatkaa kuitenkin pääministerinä siihen asti, kunnes hänen seuraajansa on valittu.
 Konservatiivipuolue valitsee uuden johtajan ja siten myös pääministerin Britannialle heinäkuun lopulla. Ehdokkaiksi mielivillä on maanantai-iltaan asti aikaa ilmoittautua mukaan kisaan.
 Mukaan on jo ilmoittautunut muun muassa entinen Lontoon pormestari ja ulkoministeri  Boris Johnson . Kovaa brexitin kannattajaa pidetään tällä hetkellä ennakkosuosikkina.
 Puoluejohtajasta järjestetään kesäkuussa neljä äänestyskierrosta. Konservatiivipuolueen parlamenttiedustajat jatkavat äänestämistä, kunnes ehdokkaita on enää kaksi.
 Puolueen jäsenet pääsevät tenttaamaan kahta kärkiehdokasta vaalitilaisuuksissa 22. kesäkuuta alkaen. Lopulta kaikki puolueen 124 000 jäsentä äänestävät uudesta johtajasta.
 Uuden puoluejohtajan ja pääministerin nimen pitäisi olla selvillä 22. heinäkuuta alkavalla viikolla.
 Lisää aiheesta:
 Brexit ajoi vaihtoon jo toisen brittipääministerin – Mutta mitä puuhaa Theresa Mayn edeltäjä David Cameron tyyriissä puutarhavajassaan?
 Britannian pääministerikilpa kuumenee – jo kahdeksan havittelee brexit-sopan ratkaisijaksi  (26.5.)

Kisa Britannian seuraavaksi pääministeriksi alkaa toden teolla – May eroaa konservatiivien johdosta tänään


Summary: Trump on uhannut asettaa tuonnille Meksikosta viiden prosentin tullit ensi maanantaista alkaen, ellei Meksiko saa hillittyä siirtolaisvirtoja Yhdysvaltoihin.

Meksiko on tarjoutunut lähettämään Guatemalan-vastaiselle rajalle 6 000 kansalliskaartin sotilasta välttääkseen Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  uhkaamat tuontitullit.
 Asiasta kertoi lehdistölle ulkoministeri  Marcelo Ebrard  sen jälkeen, kun Yhdysvaltain ja Meksikon viranomaiset olivat lopettaneet päivän neuvottelukierroksensa Washingtonissa. Neuvotteluja on määrä jatkaa perjantaina.
 Maat neuvottelevat myös koordinoidusta turvapaikkapolitiikasta, jossa keskiamerikkalaisten olisi haettava turvapaikkaa ensimmäisessä maassa johon he saapuvat lähdettyään kotimaastaan.
 Trump on uhannut asettaa tuonnille Meksikosta viiden prosentin tullit ensi maanantaista alkaen, jos maa ei hillitse maahanmuuttoa. Tullimaksut nousisivat 10 prosenttiin heinäkuussa ja sen jälkeen viidellä prosenttiyksiköllä joka kuukausi kolmen kuukauden ajan, jos tilanne jatkuu entisellään. Tullimaksut koskisivat kaikkia Meksikosta Yhdysvaltoihin tulevia tuotteita.

Meksiko tarjoutuu lähettämään etelärajalleen 6 000 sotilasta välttääkseen Trumpin tullit


Summary: Hirviniemi on kiistänyt syytteet.

Kanta-Hämeen käräjäoikeuden on määrä antaa tänään ratkaisu näyttelijä  Aku Hirviniemen  ahdistelusyytteistä.
 Syyttäjän mukaan Hirviniemi ahdisteli viime kesäkuussa kahta kotiinsa kutsumaansa 17-vuotiasta tyttöä. Hän esitteli heille kotiaan, ja syyttäjän mukaan Hirviniemi oli öisen esittelykierroksen aikana hiplaillut tyttöjä paidan alta ja takapuolesta.
 Molemmat tytöt kokivat haastehakemuksen mukaan Hirviniemen käytöksen ahdistavaksi.
 Hirviniemi kiistää syytteet. Puolustus ei ole kuitenkaan kommentoinut oikeudenkäynnin julkisessa osiossa tarkemmin kiiston yksityiskohtia.
 Syyttäjä vaatii Hirviniemelle vähintään 50 päiväsakon suuruista sakkorangaistusta kahdesta seksuaalisesta ahdistelusta. Tekojen epäillään tapahtuneen Riihimäellä viime kesäkuussa.
 Ahdistelu on seksuaalisen itsemääräämisoikeuden loukkaamista
 Seksuaaliseksi ahdisteluksi katsotaan tahallinen koskettelu, joka on omiaan loukkaamaan toisen ihmisen seksuaalista itsemääräämisoikeutta. Kyse voi olla sivelystä, puristelusta tai taputtelusta, joka kohdistuu esimerkiksi rintoihin, sukuelimiin, takapuoleen tai reisiin. Myös suutelemista voidaan pitää seksuaalisena ahdisteluna.
 Teon arvioinnissa kiinnitetään huomiota osapuolten ikään ja sukupuoliin. Myös tekijän ja kohteen välisellä suhteella on väliä. Ventovieraan teko voi olla seksuaalisen itsemääräämisoikeuden näkökulmasta merkittävämpi kuin tutun. Toisaalta merkittävyyttä voi lisätä se, jos teossa käytetään väärin jonkinlaista luottamussuhdetta.
 Seksuaalisen ahdistelun rangaistusasteikko on sakosta kuuteen kuukauteen vankeutta.

Oikeus antaa tänään ratkaisunsa näyttelijä Aku Hirviniemen ahdistelusyytteistä


Summary: "Se oli pelkkä arvaus. Olin täysin yllättynyt ja tuumasin, että tänä iltana ostan lottokupongin".

Vermilionin pikkukaupungissa Kanadassa paikallismuseo yritti useiden vuosien ajan saada auki kaikin mahdollisin keinoin vanhaa kellarissa virunutta kassakaappia. Kaappi oli ollut suljettuna 1970-luvun lopusta lähtien.
 Lähes tuhat kiloa painavaa kaappia ovat yrittäneet avata lukkoseppä toisensa jälkeen – tuloksetta.
 Museo oli ottanut yhteyttä myös kaapin entiseen omistajaan, mutta tämä ei tiennyt kaapin avauskoodia. Edes kassakaapin valmistaja ei osannut auttaa kaapin avaamisessa.
 Vuosien varrella museon vierailijat kokeilivat eri avauskoodeja, mutta kukaan ei osunut oikeaan. Tai ei ennen viime kuuta, jolloin lähes mahdoton kävikin mahdolliseksi.
 Kanadalainen  Stephen Mills  asteli perheensä kanssa museoon ja kuuli mystisestä kassakaapista. Kaappi oli alunperin kuulunut Brunswick Hotellille, joka aloitti toimintansa 1900-luvun alussa. Hotelli lahjoitti kassakaapin museolle 90-luvulla.
 Stephen Mills kertoo pistäneensä korvansa kiinni kaappiin, kuten, ”kuten elokuvissakin on tapana tehdä”. Hän valitsi vaadittavan kolmen luvun yhdistelmän nollan ja 60:n välistä. Millsin valinta oli tässä järjestyksessä: 20, 40 ja 60. Kuului klik ja kaikkien yllätykseksi lukko napsahti auki.
 Millsin lapset repesivät riemuun isän onnistumisesta.
 – Lapseni huusivat: "Me purimme koodin, me purimme koodin!", kertoo Mills.
 – Se oli pelkkä arvaus. Olin täysin yllättynyt ja tuumasin, että tänä iltana ostan lottokupongin.
 Kaapin sisältö osoittautui pieneksi pettymykseksi. Sieltä löytyi 40 vuoden takainen tarjoilijan tilausvihko sekä palkkalista.
 Samaisena iltana Mills meni kuin menikin ostamaan lottokupongin. Kupongilla napsahti kahden dollarin kahvirahat.
 Lisää aiheesta:
 Many experts tried to open a safe locked for 40 years. A tourist's lucky guess cracked the code on his first try

Lukkosepät yrittivät saada kymmeniä vuosia auki museossa virunutta kassakaappia – turisti arvasi oikean koodin ensiyrittämällä


Eduskunta valitsee tänään uuden puhemiehistön.
 Puhemieheksi on nousemassa keskustan  Matti Vanhanen . Vakiintuneen käytännön mukaan toiseksi suurin hallituspuolue saa eduskunnan puhemiehen paikan. Keskustan eduskuntaryhmä kertoi eilen nimenneensä Vanhasen ehdokkaakseen yksimielisesti.
 Ensimmäiseksi varapuhemieheksi nimitettäneen SDP:n  Tuula Haatainen  ja toiseksi varapuhemieheksi perussuomalaisten  Juho Eerola .
 Eduskuntavaalien jälkeen puhemiehenä on toiminut SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne , joka nimitettiin eilen pääministeriksi.

Eduskunta valitsee uuden puhemiehistön


Summary: Uusi kuorimo varmistaa Joutsenon sellutehtaan toiminnan jatkossakin.

Lappeenrannan Joutsenossa Metsä Fibren sellutehtaan edustalla käy jatkuva puuralli. Tehtaalle tulee joka päivä 180 kuorma-autollisen verran puuta. Osa niistä tulee laivalla ja osa rautatietä pitkin.
 Sellun kysyntä maailmanlaajuisesti on kovassa kasvussa. Sellua tarvitsee erityisesti kehittyvä Aasia, jossa lisääntyy pehmopaperin, kuten WC-paperin kysyntä. Kasvava nettikauppa puolestaan kaipaa postitusta varten hyvinkin paljon erilaisia uusiutuvista raaka-aineista valmistettuja pakkausmateriaaleja.
 Turvatakseen sellunvalmistuksen Joutsenossa myös tulevaisuudessa, on Metsä Fibre päättänyt rakentaa Joutsenon sellutehtaansa viereen kokonaan uuden kuorimolinjan eli laitoksen, jossa puusta irrotetaan kuori ja puu haketetaan. Uuden kuorimon rakennustyö ovat jo alkaneet, ja valmista pitäisi olla vuoden 2020 keväällä. Investoinnin arvo on noin 30 miljoonaa euroa.
 Joutsenon tehtaan varastoalueella on kerrallaan noin kahden viikon tarve puuta eli noin 150 000 kuutiometriä.  Kalle Purhonen / Yle
 Uuden kuorimon avulla Joutsenon tehtaan kuorintakapasiteetti nousee noin 30 prosenttia. Tällä yhtiö varmistaa, että tehtaan tuotanto pysyy jatkossakin vähintään nykyisellä tasolla.
 – Haluamme varmistaa riittävän kuorinta- ja haketuskapasiteetin viime vuosina kasvaneille tuotantomäärillemme Joutsenossa ja investointi tuo myös joustavuutta koko yhtiön kuitupuu- ja sahahakevirtojen ohjaamiseen, kertoo Metsä Fibren selluliiketoiminnasta vastaava tuotantojohtaja  Jaakko   Anttila .
 Investoinnin myötä sellutehtaalla on myös mahdollista kasvattaa selluntuotantoa.
 – Se mahdollistaa tehtaan jatkuvan kehittämisen ja tuotantokapasiteetin lisäämisen tarvittaessa, kertoo Metsä Groupin Joutsenon tehtaanjohtaja  Ari Tanninen .
 Kuorikin käyttöön
 Uuden kuorimon hinnan Metsä Fibre uskoo saavansa pois kasvavan sellun kysynnän ansiosta.
 – Tämä on pitkän aikavälin bisnestä. Investoinnit ovat suuria, ja katsomme investoinneille takaisinmaksun usean vuoden aikana, kertoo tuotantojohtaja Jaakko Anttila.
 Havusellun valmistuksessa tehokas kuorimo on merkittävä osa sellunvalmistusprosessia. Sananmukaisesti kuorimossa havupuusta otetaan kuori pois.
 – Kuitupuu kulkee kuljetinta pitkin isoon kuorintarumpuun, jossa puu pyörii vauhdikkaasti ja samalla puun kuori irtoaa. Kun kuori on irronnut, menee puu linjaa pitkin hakkuun, jossa puusta tehdään noin sormen mittaista haketta. Tämän jälkeen hake on valmis sellunvalmistukseen, kertoo Anttila.
 Kuorimosta jäljelle jäävä puun kuori ei mene hukkaan, vaan yli puolet siitä käytetään Joutsenon tehtailla kuoren kaasutuslaitoksessa. Siellä kuoresta tehdään biokaasua korvaamaan fossiilista maakaasua. Loput kuoret yhtiö myy energiakäyttöön tehtaan ulkopuolelle.
 Uusi kuorimo valmistuu vasemmalla olevalle tyhjälle tontille keväällä 2020.  Kalle Purhonen / Yle
 Metsä Fibren neljästä sellutehtaasta Joutsenon tehdas on toiseksi suurin. Yhtiö on maailman suurin markkinahavusellun valmistaja.
 Puuta Joutsenon tehdas käyttää vuodessa noin 3,8 miljoonaa kuutiometriä, ja sellutehdas tuottaa vuodessa noin 675 000 tonnia sellua.
 Sellusta vientiin menee 95 prosenttia. Pelkästään Kiinan osuus viennistä on 70 prosenttia.

Sellun kysynnän kasvu poikii miljoonainvestointeja – Metsä Fibre rakentaa 30 miljoonalla eurolla uuden puunkuorinta- ja hakelaitoksen Joutsenoon


Summary: Pirkanmaan pelastuslaitos sai hälytyksen puoli kahden aikaan iltapäivällä.

Tampereen Hatanpäällä syttyi torstaina iltapäivällä tulipalo, josta levisi runsaasti savua ympäristöön.
 Ensitietojen perusteella kyse oli rakennuspalosta ja paikalle hälytettiin 20 pelastusyksikköä. Myöhemmin selvisi, että kyseessä oli kuitenkin Lokomonkadulla tehdasalueella palava kuorma-auto.
 Pelastuslaitoksen mukaan kuorma-auton kuljettaja pääsi poistumaan ajoneuvosta, ja ensihoito tarkisti hänen vointinsa. Kuorma-auto tuhoutui tulipalossa lähes täysin.
 Aamulehti  uutisoi, että myös Metson terästehtaan työntekijöitä evakuoitiin savun vuoksi rakennuksesta.
 Tulipalosta noussut savu näkyi Tampereen keskustaan saakka. Jouni Tanninen / Yle

Kuorma-auto tuhoutui täysin tulipalossa Tampereen Hatanpäällä – ympäristöön levisi runsaasti savua


Summary: Yhtymä työllistää noin 7 000 ihmistä.

Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä aikoo käynnistää yt-neuvottelut talouden tasapainottamisesta.
 Yhtymähallituksen on määrä päättää maanantaina koko henkilöstöä ja kaikkia toimintoja koskevista yt-neuvotteluista. Yhtymän johto vakuuttaa, että neuvottelut eivät vaaranna potilasturvallisuutta tai palvelujen saatavuutta. Tarkemmat tiedot henkilöstömääristä tai säästötavoitteita kerrotaan vasta neuvottelukutsussa elokuussa.
 Neuvotteluissa perataan hyvinvointiyhtymän omat toiminnat sekä ulkoistetut tukipalvelut ja palveluverkko.
 Taustalla on hyvinvointiyhtymän huomattavan suureksi paisuva tappio – torstaina julkistettu osavuosikatsaus ennakoi tämän vuoden alijäämäksi 34 miljoonaa euroa.
 Vt. toimitusjohtaja  Veli Penttilän  mukaan osa kustannuksista on perusteltuja kuten kikyn vaikutukset ja palkankorotukset. Osa kustannusten noususta on tullut palveluiden ostosta.
 – Vaikka olemme kiristäneet ruuvia jo alkuvuonna, toivottua vaikutusta ei ole syntynyt. Maaliskuussa huomasimme, että kasvukäyrä on aina vain ylöspäin, sanoo Penttilä.
 Muutosjohtaja  Asko Saaren  mukaan laivan on nyt käännyttävä.
 – Meillä on yli 200 kehittämishanketta. Nyt katsomme ne läpi ja jatkamme niitä, jotka tuottavat selviä kustannushyötyjä ja panemme naftaliiniin ne, joista ei ole odotettavissa nopeaa tai selvää hyötyä, sanoo muutosjohtaja Saari.
 Hyvinvointiyhtymän palveluksessa on noin 7 000 työntekijää. Maakunnan suurin julkinen työnantaja kertoo yt-neuvotteluista  tiedotteessaan .
 Vt. toimitusjohtaja Veli Penttilän ja muutosjohtaja Asko Saaren haastattelun voi kuunnella  tästä Yle Areenan linkistä.

Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä painumassa 34 miljoonaa euroa alijäämäiseksi – yt-neuvottelut käynnistymässä


Summary: Ruuhkavuosia elävät ja eläkeikää lähestyvät ovat huolestuneempia taloudestaan kuin suomalaiset keskimäärin.

Suomalaisista vain kaksi viidesosaa uskoo taloudellisen tilanteensa olevan parempi viiden vuoden päästä, kun vielä vuosi sitten siihen uskoivat yli puolet suomalaisista. Tämä käy ilmi Danske Bankin Taloudellinen mielenrauha -kyselytutkimuksessa.
 Suomalaiset luottavat huomattavasti vähemmän oman talouden kehitykseen kuin muissa Pohjoismaissa. Danske Bankin ekonomistin,  Jukka Appelqvistin , mukaan Suomi jäi tutkimuksessa toistamiseen selvästi viimeiseksi.
 – Kun muissa Pohjoismaissa noin puolet vastaajista suhtautuvat taloudelliseen kehitykseen luottavaisesti, Suomessa vastaava osuus on parikymmentä prosenttia, Appelqvist toteaa  Radio Suomen päivän haastattelussa .
 Appelqvistin mukaan tutkimukseen vastanneista suomalaisista jopa 27 prosenttia joutuu huolehtimaan rahojen riittävyyttä vähintään viikoittain. Vuotta aiemmin osuus oli 29 prosenttia.
 – On jopa shokeeraavaa, että luku on noinkin iso. Myös tässä suhteessa Suomi eroaa muista Pohjoismaista, joissa rahojen riittävyyttä pohtivien osuus on paljon pienempi.
 Pieni omaisuus ja vähäiset puskurit
 Suomalaiset eivät murehdi omaisuudesta ja lainoista niin paljoa kuin muut pohjoismaalaiset. Tämä ei ole Appelqvistin mukaan pelkästään positiivinen asia.
 – Se voi kertoa omaisuuden vähäisyydestä. Tämän voi tulkita pienempänä omaisuutena ja taloudellisina puskureina, jonka johdosta suomalaiset joutuvat murehtimaan ennemmin arjen taloudestaan.
 Suomi näyttäytyy Appelqvistin mukaan varovaisena talouskansana. Suomalaisilla on vähän sijoituksia ja riskinottohalua.
 – Ilkeästi voisi ajatella suomalaisten näyttäytyvän suoraviivaisena ja yksinkertaisena taloudenhoitajakansana verrattaessa muihin Pohjoismaihin.
 Voisi ajatella, että nuoret ja eläkeläiset, joilla oletetaan olevan vähemmän rahaa, olisivat eniten huolissaan taloudestaan.
 Appelqvistin mukaan erityisesti nuoret ovat luottavaisia taloudellisen tilanteen paranemiseen. Jo eläkeiässä olevat murehtivat muita vähemmän taloudellista tilannettaan.
 Ruuhkavuosia elävät ovat viime vuoden tapaan huolestuneempia taloudesta kuin suomalaiset keskimäärin. Tämän vuoden kyselyssä myös eläkeikää lähestyvät 55–64-vuotiaat, luottivat omaan taloudelliseen tilanteeseen keskimääräistä heikommin.
 – Ruuhkavuosia elävillä taloudellinen vastuu ja työkiiret vaikuttavat siihen, että taloutta murehditaan muita enemmän. Eläkeikää lähestyvillä murehtimiseen vaikuttaa huoli tulevan eläkkeen riittävyydestä.
 Jos suomalaiset saisivat jatkossa 100 euroa lisää rahaa käyttöönsä, se Appelqvistin mukaan säästettäisiin varovaisesti yllättäviä menoja varten.
 Appelqvist neuvoo suomalaisia ottamaan säästöilleen enemmän riskiä, jolloin myös säästöjen tuotto voisi olla korkeampaa.
 – Se on pitkällä aikavälillä viisampaa kuin laittamalla säästöt 'sukan varteen'.
 Lue lisää:
 Korkokaton suosio on noussut, vaikka korot ovat epätavallisen alhaalla – Professori: On muitakin tapoja varautua asuntolainan kallistumiseen

Suomalaisten luotto oman talouden kehitykseen on Pohjoismaiden heikointa – "Suomalaiset ovat yksinkertainen taloudenhoitajakansa"


Summary: Asuntovelallisten kissanpäivät jatkuvat puolella vuodella.

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvosto on tänään odotetusti päättänyt pitää ohjauskorkonsa ennallaan.
 EKP:n neuvosto ilmoitti samalla odottavansa, että ohjauskorot pysyvät nykyisellä tasollaan ainakin ensi vuoden puoliväliin asti ja käytännössä niin kauan, kunnes inflaatio euroalueella nousee tavoitellulle tasolle.
 EKP:n aiempi linjaus oli, että ohjauskorot pysyisivät nykyisellä tasollaan vuoden loppuun asti.
 Toukokuun inflaatio euroalueella oli vain 1,2 prosenttia eli melko kaukana keskuspankin tavoitteesta, jonka mukaan hintojen pitäisi nousta keskipitkällä aikavälillä hieman alle kahden prosentin vuositahtia.
 KP:n neuvosto piti ohjauskoron 0,00 prosentissa, talletuskoron –0,40 prosentissa ja maksuvalmiusluoton koron 0,25 prosentissa.
 Keskuspankki kertoi samalla lisätietoja pankeille suunnatusta rahoitusoperaatiosta, jonka on määrä alkaa syyskuussa. Pankit, joiden nettoluotonanto on riittävän suurta, voivat EKP:n päätöksen mukaan saada lainaa korolla, joka on 10 pistettä eli 0,1 prosenttiyksikköä korkeampi kuin talletuskorko.

EKP ennakoi ohjauskorkojen pysyvän ennallaan vielä vuoden päivät


Summary: Kaikkien kaupalliseen käyttöön myytävien uusien autojen pitäisi olla sähköisiä vuonna 2026. Sitä ennen yritysten pitäisi muuttaa autokantaansa sähköiseksi portaittain.

Jos Intian suunnitelmat toteutuvat, maan takseissa huristellaan muutaman vuoden kuluttua suurilta osin sähköautoilla.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Intian hallitus aikoo vaatia, että Uberin kaltaiset kuljetuspalvelut vaihtavat sähköautoihin. Tarkoituksena on, että kaikki kaupalliseen käyttöön myytävät uudet autot olisivat sähköisiä vuoteen 2026 mennessä.
 Sitä ennen kuljetuspalveluiden jo olemassa olevaa autokantaa pitäisi sähköistää. Askelmat menisivät vaatimusten osalta näin:
 vuonna 2021 sähköisiä autoja pitää olla kannasta 2,5 prosenttia vuonna 2022 viisi prosenttia vuonna 2023 kymmenen prosenttia ja huhtikuuhun 2026 mennessä jo 40 prosenttia kuljetuspalveluiden ajoneuvoista pitäisi olla sähköisiä.
 Reuters perustaa tietonsa lähteeseen ja hallitustapaamisten materiaaleihin. Reutersille puhuneen lähteen mukaan suunnitelmissa on myös vaatimus, että kaikki kaupalliseen käyttöön myytävät uudet autot ovat sähköisiä vuoteen 2026 mennessä.
 Ruokakuljetuspalveluiden kaltaisille yrityksille myytävien skoottereiden ja moottoripyörien pitäisi olla sähköisiä jo huhtikuussa 2023, Reutersin lähde lisäsi.
 Sähköautoja vielä vähän
 Sähköisyys ei Intiassa ole kuitenkaan ihan yksinkertaista.
 Esimerkiksi taksiyritys Ola on aiemmin yrittänyt käyttää sähköautoja, mutta heikolla menestyksellä, sillä infrastruktuuri on heikkoa ja kustannukset korkeat. Pilottiprojekti vuonna 2017 johti latauspisteillä jonottaviin turhautuneisiin kuskeihin, jotka halusivat palata bensa-autoihin.
 Intiassa myytiin maaliskuun lopussa päättyneen tilastovuoden aikana 3 600 sähköautoa. Määrä on kolminkertainen edelliseen vuoteen verrattuna, mutta silti häviävän pieni osa myynnistä. Intiassa myytiin viime tilastovuoden aikana 3,3 miljoonaa autoa, joista vain 0,1 prosenttia on sähköautoja.
 Sähköautohanke liittyy Intian hallituksen yrityksiin keksiä keinoja vähentää ilmansaasteita ja öljyntuontia.
 Aiemmin on esitetty, että yksityisten käyttäjien moottoripyörät ja skootterit sekä kolmipyöräiset autoriksat sähköistettäisiin seuraavien 6–8 vuoden aikana.
 Korjaus 17:15 Korjattu Intian autojen myyntimäärää.

Intia haluaa komentaa kuljetuspalvelut siirtymään reippaassa tahdissa sähköautoihin


Summary: Seurakunnat määrittelevät itse käytäntönsä arkun avaamiseen siunaustilaisuuden yhteydessä.

Henkilökohtaiset juhlat ja elämäntapahtumat

Kotkan kirkoissa sallitaan arkun avaaminen hautajaisissa ennen siunaustilaisuuden alkua. Kotka-Kymin seurakunnassa arkku on aiemmin voinut olla auki siunauskappeleissa, muttei kirkoissa. Käytäntö muuttui kesäkuun alussa.
 – Helilän siunauskappelissa ei enää järjestetä siunaustilaisuuksia, mistä johtuen siunaustilaisuudet ovat lisääntyneet Kymin kirkossa. Samalla on noussut omaisilta kysymys siitä, voiko kirkoissa pitää arkkua auki vainajan hyvästelemisen ajan, Kotka-Kymin seurakunnan viestintäpäällikkö  Emilia Pulkki  selventää.
 Käytännöt arkun avaamisesta hautajaisissa vaihtelevat seurakunnittain. Usein arkun avaaminen tapahtuu aikaisemmin kuin siunaustilaisuuden yhteydessä. Tarkkoja tilastoja ei ole olemassa, mutta moni omainen haluaa nähdä vainajan myös siunauspäivänä ennen tilaisuutta.
 – Sen jälkeen, kun vainaja siirretään siunaustilaisuutta varten yleisemmin kappeliin tai kirkkoon, ei arkkua enää avata ellei omainen halua vielä katsoa vainajaa. Yleisemmin näyttö on jossain muussa tilassa kuin missä itse siunaustilaisuus tapahtuu, Suomen hautaustoimistojen liiton puheenjohtaja  Ilkka Ollonen  kertoo.
 Pääsääntöisesti omaiset voivat jättää hyvästinsä vainajalle ennen siunaustilaisuutta, kun asiasta on sovittu hautaustoimiston kanssa. Ollosen mukaan tapa ei ole kuitenkaan yleistynyt viime vuosina, mutta monesti halu nähdä vainaja ennen siunaustilaisuutta liittyy pitkään välimatkaan.
 Näyttöhuone
 Seurakunnat määrittelevät itse käytäntönsä arkun avaamisesta. Monesti ratkaisevana tekijänä toimii seurakunnan tilat näytön järjestämiseen. Yleensä seurakunnilla on säilytystilojen yhteydessä näyttöhuone, jossa omaisen on mahdollista käydä katsomassa vainajaa ennen siunauspäivää.
 – Pienissä seurakunnissa ei välttämättä ole muuta tilaa kuin kirkko, jossa kaikki toimitukset tapahtuvat, Ollonen huomauttaa.
 Kotkassa siunaustilaisuudet kirkoissa ovat olleet vähäisiä. Pääsääntöisesti ne järjestetään alueen siunauskappeleissa, mutta Helilän hautausmaan kohdalla ei ole enää muuta siunauspaikkaa kuin Kymin kirkko. Tämän vuoksi osa omaisista on toivonut mahdollisuutta hyvästellä läheisensä arkku auki myös kirkossa ennen siunaustilaisuutta.
 – Ei ole mitään teologista syytä, miksei arkkua voisi avata. Tästä on kuitenkin aina sovittava hyvissä ajoin hautaustoimiston kanssa. Siunauksen jälkeen arkkua ei enää avata, Kotka-Kymin seurakunnan kirkkoherra  Anna-Tiina Järvinen  kertoo.
 Sen sijaan itse siunaustilaisuudessa ei ole tapana pitää arkkua auki, ellei se ole osa uskonnon siunaustoimitusta.
 – Esimerkiksi ortodoksiseen uskontokuntaan kuuluu hyvästijättö vainajalle ja siunauksen aikana arkku on yleensä auki. En ole kuullut, että kukaan olisi erikseen pyytänyt arkun avaamista, ellei se kuulu siunaustoimituksen kaavaan, Ollonen selventää käytäntöä.
 Vainajan kunto otettava huomioon
 Aina arkkua ei ole välttämättä syytä avata. Esimerkiksi onnettomuuden tai väkivaltaisen kuoleman jälkeen arkkua ei suositella avattavaksi.
 Lisäksi ennen siunaustilaisuutta arkun avaaminen voi riippua myös siitä, kuinka kauan aikaa on kulunut kuolemasta. Luontaiset muutokset vainajassa saattavat vaikuttaa siihen, ettei arkkua suositella avattavaksi.
 – Koskaan ei voida lopullisesti kieltää eli jokainen omainen päättää haluaako katsoa. Suositukset arkun avaamatta jättämiseen liittyvät vainajan kuntoon ja siksi omaisia halutaan suojella turhilta traumoilta, Ollonen sanoo.

Seurakunta teki poikkeuksellisen päätöksen – avaa omaisten toiveesta arkut kirkoissa: "Ei ole mitään teologista estettä"


Puolustustarvikeyhtiö Patria kertoi torstaina ostaneensa sotilaskoneiden moottoreita huoltavan Belgium Engine Centerin (BEC) koko osakekannan norjalaiselta AIM Norwaylta.
 Belgialaisyhtiö on erikoistunut huoltamaan F-15- ja F-16-hävittäjäkoneissa käytettäviä moottoreita.
 BEC työllistää noin 90 ihmistä, ja sen liikevaihto on noin 45 miljoonaa euroa. Yhtiö toimii Herstalissa Liegen kaupungin ulkopuolella Belgiassa.
 Yrityskauppa on jatkoa Patrian pyrkimyksille kasvaa kansainvälisessä puolustusalan huoltotoiminnassa.
 Valtionyhtiö Patria omistaa hieman alle puolet AIM Norwaysta, jolta se hankki BEC:n omistukseensa. Osapuolet eivät julkistaneet kauppahintaa.

Patria osti hävittäjien moottoreita huoltavan belgialaisyhtiön