Summary: Britannian EU-ero lykkääntyy tammikuun loppuun 2020. Pääministeri Johnson toivoo vaaleista ratkaisua brexit-umpisolmuun.

LONTOO  Britanniassa vietetään torstaina halloweenia. Päivän piti olla maan viimeinen päivä EU:n jäsenvaltiona, mutta toisin kävi.
 Lokakuun viimeinen päivä ei merkitsekään EU-eroa vaan brexit-prosessin kolmannen jatkokauden avaamista.
 EU-eroprosessin jatkoaika sai viimeisen sinettinsä myöhään eilen, kun Britannian pääministeri  Boris Johnson  lähetti EU:lle allekirjoitetun kirjeen, jossa hän hyväksyi jatkoaikasopimuksen.
 Hyväksymiseen riittää yksinkertainen enemmistö
 Jatkoajan hakeminen oli Boris Johnsonille suuri nöyryytys, mutta tänään hän voi saada balsamia haavoihinsa.
 Pääministerin neljäs yritys ennenaikaisten vaalien käynnistämiseksi tänään voi onnistua, sillä aiheesta järjestettävässä parlamenttiäänestyksessä on merkittävä ero edellisiin.
 Hallitus tuo parlamentin eteen lakiehdotuksen, jonka läpimenoon riittää yhden äänen enemmistö aiemmin vaaditun kahden kolmasosan parlamenttienemmistön sijaan.
 Näin ollen vaaleja vastaan haraavien työväenpuoluelaisten tuki ei enää ole välttämätöntä.
 Pienemmistä oppositiopuolueista niin Skotlannin kansallispuolue kuin liberaalidemokraatit saattavat asettua vaalien taakse.
 Vaaleista ratkaisun avaimet – tavalla tai toiselle
 Ennenaikaiset vaalit Britanniassa järjestettäisiin Boris Johnsonin suunnitelmien mukaan 12. päivä joulukuuta.
 Vaalit voisivat tuoda Britannian brexit-umpisolmuun ratkaisun.
 Jos Johnson saisi parlamenttiin selkeän konservatiivienemmistön voisi hän saada EU-erosopimuksensa alahuoneen läpi muutosvaatimuksia pelkäämättä.
 Opposition voitto voisi puolestaan avata tien esimerkiksi uuteen kansanäänestykseen EU-erosta.
 Brexit-väsymystä potevien ei kuitenkaan kannata juhlia sopan selviämistä liian aikaisin.
 Jos vaalien lopputulos on jälleen tiukka ei parlamentista välttämättä löydy niiden jälkeenkään enemmistön tukea millekään brexit-ratkaisulle.
 Johnsonin voitto ei ole kirkossa kuulutettu
 Johnson ajaa vaaleja itseluottamusta uhkuen, sillä konservatiiveillä on vankka niskalenkki  Jeremy Corbynin  työväenpuolueesta mielipidemittauksissa.
 Tästä huolimatta vaalit ovat riski myös Johnsonille.
 Hänen edeltäjänsä  Theresa May  sai vuonna 2017 tuntea nahoissaan sen, että nyky-Britannian mielipidemittauksiin pitäisi suhtautua vahvoin varauksin.
 May lähti ennenaikaisiin vaaleihin luottaen murskavoittoon - mutta menetti niissä konservatiivien enemmistön, mikä on suuri syy maan brexit-prosessin jumiutumiseen.

Analyysi:
Pettymysten riivaama Boris Johnson toivoo tänään ennenaikaista joululahjaa - vaalien läpimeno on nyt lähellä Britanniassa


Summary: Koe tehdään omalla kannettavalla tietokoneella. Samalla kertaa voi hakea eri alojen koulutuksiin.

Ammattikorkeakoulujen uudet valintakokeet alkavat tänään. Pääsykoe on ensimmäistä kertaa digitaalinen, ja samalla valtakunnallisella kokeella voi hakea eri koulutusohjelmiin. Listasimme viisi olennaista asiaa uudesta kokeesta.
 1. Samalla kokeella voi hakea useampaan paikkaan ja kokeeseen voi osallistua missä tahansa ammattikorkeakoulussa
 Hakija voi nyt yhdellä kokeella hakea opiskelemaan useammalle eri alalle. Esimerkiksi sairaanhoitajaksi ja insinööriksi voi nyt hakea samalla valintakokeella. Hakija suorittaa kokeessa ne osiot, jotka kuuluvat hänen hakukohteidensa vaatimuksiin.
 Kaikille yhteisiä osioita valintakokeessa ovat päätöksentekotaidot sekä kieli- ja viestintätaidot. Lisäksi kokeessa mitataan alasta riippuen matemaattisia taitoja ja kykyä tunnistaa eettisiä tilanteita.
 – Aiemmin käytössä oli kymmeniä, jopa satoja eri valintakokeita, ja hakeminen oli työlästä, sillä jokaiseen koulutusohjelmaan piti hakea erikseen, sanoo valintakokeen uudistamishankkeen projektipäällikkö  Marko Borodavkin  Metropolia Ammattikorkeakoulusta.
 Uuden valintakokeen voi suorittaa millä tahansa koepaikkakunnalla eli esimerkiksi Joensuusta ei tarvitse matkustaa Helsinkiin valintakoetta varten, vaikka hakisi opiskelemaan pääkaupunkiseudulle.
 2. Kokeisiin ei voi valmistautua ennakolta
 Ammattikorkeakoulujen yhteisessä valintakokeessa ei ole pääsykoemateriaalia tai -kirjoja, jotka pitäisi lukea ennen koetta. Valintakokeesta on kerrottu etukäteen vain se, mitkä eri osiot koe sisältää.
 – Korkeakoulut ja opetus- ja kulttuuriministeriö ovat sopineet, että pääsykokeita kehitetään tähän suuntaan. Tarkoitus on arvioida hakijan valmiuksia korkeakoulussa opiskeluun, ei eri alojen sisältöjen hallintaa, Borodavkin huomauttaa.
 Pääsykoetehtävistä ei kerrota etukäteen juuri mitään. Vielä ei ole siis tiedossa, ovatko pääsykoekysymykset esimerkiksi monivalintatehtäviä vai avoimia kysymyksiä.
 Syksyn yhteishaussa ammattikorkeakoulun uuteen valintakokeeseen on ilmoittautunut noin 25 000 hakijaa. Jaossa on noin 6 400 opiskelupaikkaa.
 3. Valintakokeeseen täytyy ottaa mukaan oma kannettava tietokone
 Uusi valintakoe tehdään koetilaisuudessa omalla tietokoneella. Hakijalla täytyy olla mukana oma kannettava tietokone, jolla voi liittyä langattomaan verkkoon ja jossa on käytössä joku yleisistä selainohjelmistoista. Koetta ei voi tehdä puhelimella tai tabletilla.
 Puhelin on pidettävä suljettuna valintakoetilassa, eikä sinne saa tuoda verkkoyhteyksiä hyödyntäviä muita laitteita, kuten aktiivisuusrannekeita tai älykelloja. Myös langattomat hiiret ja näppäimistöt on kielletty.
 Valintakokeet pidetään ammattikorkeakouluissa eri puolilla Suomea 29.10.–1.11., ja hakijan on tehtävä valintakoe siinä paikassa, johon hän on yhteishaussa ilmoittautunut. Aamupäivän kokeet alkavat kello 9 ja kokeesta saa poistua aikaisintaan kello 11.
 4. Psykologisia testejä tai soveltuvuuskoetta ei ole
 Uudessa valintakokeessa hakijoiden soveltuvuutta esimerkiksi sosiaali- ja terveysaloille ei testata haastatteluilla tai psykologisin testein.
 Suunta on eri kuin toisen asteen opinnoissa. Aiemmin tänä vuonna opetus- ja kulttuuriministeriö  päätti palauttaa soveltuvuuskokeet  sosiaali- ja terveysalan ammatilliseen koulutukseen.
 Jatkossa siis lähihoitajakoulutukseen haetaan soveltuvuuskokeella, mutta sairaanhoitajaksi haluaville erillistä soveltuvuuskoetta ei ole.
 – Ammattikorkeakoulujen valintakokeella on tarkoitus mitata opiskelijan soveltuvuutta korkeakouluopiskeluun yleensä, Borodavkin sanoo.
 Lain mukaan sosiaali- ja terveysalan opiskelijoiden on oltava terveydeltään ja toimintakyvyltään kykeneviä opiskeluun liittyviin käytännön tehtäviin ja harjoitteluun.
 5. Matematiikan merkitys valintakokeessa korostuu
 Matematiikan taidot ovat uudessa valintakokeessa merkittävässä asemassa. Koe sisältää matematiikan osion kaikille hakijoille lukuun ottamatta humanistista- ja kasvatusalaa.
 Matematiikan taitoja testataan siis paitsi insinööriksi haluavilta, myös esimerkiksi matkailu-, ravitsemus- ja kauneudenhoitoaloille hakevilta.
 – Tutkimukset osoittavat, että matemaattiset taidot ennakoivat hyvin opintomenestystä. Matematiikkaa painotetaan myös todistusvalinnassa, joka otetaan käyttöön ensi keväänä, Marko Borodavkin kertoo.
 Ensi keväästä alkaen osa ammattikorkeakoulujen opiskelijoista valitaan suoraan todistusten perusteella ja osa valintakokeen perusteella.
 Mitä mieltä olet pääsykoeuudistuksesta? Osallistu keskusteluun klo 18:aan saakka.
 Lue myös:
 Ammattikorkeakoulut uudistivat pääsykokeensa – tänä syksynä sama koe avaa tien sairaanhoitajan tai insinöörin opintoihin
 Katso, mistä yliopistojen opiskelupaikoista kilpailtiin kovimmin – Maria Korpela pääsi ensiyrityksellä lääkikseen, vaikka todistuksessa ei ole laudatureja

Haku ammattikorkeakouluihin mullistuu täysin – 5 tärkeää faktaa tänään käynnistyvistä pääsykokeista: matematiikan taitoja painotetaan


Summary: Eri sakkolajien välillä on suuria eroja, kuinka suuri osa sakoista maksetaan ajallaan.

Viime vuonna ulosoton kautta karhuttiin noin joka kolmatta sakkoeuroa eli noin 37 miljoonaa euroa. Tieto selviää Oikeusrekisterikeskuksen Uutissuomalaiselle koostamista tilastoista.
 Eri sakkolajien välillä on kuitenkin isoja eroja. Uhkasakkojen kokonaissummasta maksettiin ennen ulosottoa vain yhdeksän prosenttia. Rivakimmin maksetaan rikesakot. Uuden lain mukaisista rikesakkoeuroista 83 prosenttia maksettiin ennen kuin ulosotto käynnistyi.
 Suurin osa sakoista saadaan perittyä tavalla tai toisella. Viime vuonna Oikeusrekisterikeskukselle ilmoitetuista sakkosummista on saatu perittyä alkusyksyyn 2019 mennessä yhteensä 87 prosenttia.

Uutissuomalainen: Huomattava osa sakoista menee ulosottoon


Summary: Tavoitteena on saada todistajien kuulemisista julkisia.

Yhdysvalloissa edustajainhuone järjestää torstaina ensimmäistä kertaa äänestyksen presidentti  Donald Trumpin  virkarikosasiassa. Asiasta kertoo edustajainhuoneen puheenjohtajana toimiva demokraattien  Nancy Pelosi .
 Äänestys ei läpi mennessään vielä toisi virkarikossyytettä Trumpille.
 Pelosin mukaan äänestyksen tarkoitus on edistää virkarikosasiaa siten, että jatkossa kuulemiset olisivat julkisia ja tutkintaa johtava komitea saisi todistusaineistoa päätöksentekonsa tueksi.
 Trumpin Ukraina-puhelusta alkunsa saanut virkarikostutkinta on ollut käynnissä viikkojen ajan suljettujen ovien takana.
 Aiheesta lisää:
 Presidentti Trumpin puhelut valtiojohtajille Biden-jahdissa hämmentävät kotimaassa ja ulkomailla – Näin tapahtumat etenivät
 Tekstiviestit paljastavat USA:n Ukrainaan kohdistaman painostuksen

Trumpin virkarikosasiassa järjestetään ensimmäinen virallinen äänestys


Summary: Perheyhtiöt menestyvät suomalaisten antamisssa mainearvioissa paremmin.

Median ryöpytykseen ja huonoon valoon joutuneita yrityksiä on päätynyt mainetutkimuksen huonomaineisimpien yritysten listalle.
 Listan häntäpäästä löytyvät vuosien kestosuosikin, kaivosyhtiö Terrafamen lisäksi muun muassa hoitoskandaalissa ryvettynyt  Esperi Care , veronkiertosotkuissa esillä ollut  Danske Bank  ja kyseenalaisesta hyväksikäytöstä syytetty  Facebook .
 Maine- ja brändiselvityksiä tekevän T-Median uusimalla listalla huonoimpien yritysten joukossa pysyy myös Posti ja sähköverkkoyhtiö Caruna.
 Kymmenen huonoimman maineen saaneiden listan yritykset ovat it-palveluyritys Tietoa lukuun ottamatta myös lähellä mainepisteitä antaneiden kansalaisten arkea. Huonomaineisten listalta löytyy nyt toistamiseen terveys- ja hoivayhtiö Attendo, mutta yhtiö on kokenut vuodessa maineen romahtamisen suomalaisten silmissä. Esperi Care on kyselyn huonomaineisin yhtiö.
 Maine voi muuttua myös melko nopeasti. Kuusi vuotta sitten Lidl-kauppaketju painiskeli huonon maineen kanssa hännänhuippujen joukossa, mutta on parantanut vuosi vuodelta kuvaansa ja on palannut kaikkein parhaimmin kyselyssä menestyneiden yritysten joukkoon.
 Kymmenen parhaiten menestyneiden joukossa ei ole S-ryhmää eikä Keskoa. Sen sijaan muun muassa ruokayhtiöistä listalla on kestosuosikki Fazer ja Valio.
 Parhaita yhdistää omistajuus
 Tutkimusta tekevän T-Median arvion mukaan monia parhaita yrityksiä yhdistää omistajuus. Viime vuoden tavoin listalla ykkösenä keikkuu Vidgrén suvun hallitsema metsäkoneyhtiö Ponsse. Ponssen lisäksi viiden maineikkaimpien ja luotettavimpien yritysten listalla on kolme muuta perheyhtiötä.
 – Pitkän tähtäimen ajattelu edellyttää kestävien ja vastuullisten valintojen tekemistä ja niiden kanssa elämistä yhdessä yrityksen asiakkaiden ja muiden sidosryhmien kanssa. Onnistuessaan vastuullisuus palautuu yritykselle takaisin luottamuksena ja mainepääomana, arvioi kehitysjohtaja  Riku Ruokolahti  maineen herkkyyttä.
 Ponssen lisäksi Kone, Supercell, Pekkaniska ja Fazer ovat olleet myös aikaisemmin listauksen parhaimpia yrityksiä.
 T-Media tekee Luottamus&Maine -tutkimuksen vuosittain. Tavoitteena on selvittää suomalaisten mielikuvia ja kokemuksia muun muassa luotettavuudesta Suomessa toimivista eri alan yrityksistä.
 Kesällä tehtyyn kyselyyn vastasi lähes 10 000 suomalaista, joilta saatiin tuplasti yritysarvioita.
 Lue myös:
 Kyselytutkimus: Ponsse on Suomen maineikkain yritys
 Tapaus Volkswagen: Miten maine menetetään ja pelastetaan?

Mikä yhdistää Facebookin, Danske Bankin, Postin ja Esperi Caren? Ryvettynyt kuva näkyy nopeasti huonomaineisten yritysten listalla


Summary: Evans muistetaan useista hittielokuvista.

Legendaarinen elokuvatuottaja  Robert Evans  on kuollut 89-vuotiaana. Evans muistetaan erityisesti hittielokuvien tuottajana, joka niillä pelasti Paramount Pictures -elokuvayhtiön. Hänet nimitettiin 36-vuotiaana Paramountin päätuottajaksi.
 Näitä hittielokuvia olivat esimerkiksi  Roman Polanskin  ohjaama Rosemaryn painajainen vuodelta 1968 ja  Francis Ford Coppolan  ohjaamat kaksi ensimmäistä Kummisetä -elokuvaa.
 – Evansilla oli voimakas vaisto, josta osoituksena on pitkä lista menestyselokuvia, totesi Coppola kuultuaan Evansin kuolleen.
 Coppola korosti myös Evansin suurta oivallusta, että Kummisetä voi olla jopa 2 tuntia 45 minuuttia pitkä.
 Evans sai ainoan Oscar-ehdokkuutensa tuottamastaan elokuvasta Chinatown, joka oli jälleen Polanskin ohjaama.

Elokuvamoguli Robert Evans on kuollut


Summary: Moni uupuu, koska haluaa olla yhtä hyvä kuin muut. Luulot muiden tekemisistä eivät kuitenkaan aina vastaa todellisuutta.

Kun  Samuli Tähtinen  ja  Aku Lehojärvi  valittiin Turun kauppatieteiden ylioppilaat ry:n hallitukseen, heillä oli selvä tavoite. He halusivat parantaa opiskelijoiden jaksamista ja panostaa mielenterveysasioihin.
 Molemmat olivat havainneet opiskelijatovereissaan uupumisen merkkejä, vaikkei asioita usein sanottukaan ääneen.
 Opiskelijoiden uupuminen on aihe, joka on ollut viime aikoina paljon esillä.
 Ylioppilaiden terveydenhuoltosäätiö YTHS:n tekemästä  edellisestä korkeakouluopiskelijoiden terveyskartoituksesta  on jo kolme vuotta, mutta silloin lähes joka viides vastaaja koki hukkuvansa opiskelun työmäärään. Joka kolmas taas koki kovaa stressiä.
 Viime vuonna  YTHS:n kaikista vastaanottokäynneistä joka viidennen taustalla oli psyykkinen oireilu – useimmiten erilaiset masennus- ja ahdistuneisuushäiriöt.
 Ongelmia on edelleen ja enenevissä määrin, vahvistaa opintopsykologi, psykoterapeutti  Tiina Tuominen  Turun yliopistosta.
 – Se on kahtiajakoista. On heitä, jotka voivat tosi hyvin, mutta on myös joukko, joka ei voi hyvin ja jolla on vaikeuksia opinnoissaan. Vastaanotollemme tulee enenevissä määrin opiskelijoita. Nyt ajan saa 2–3 viikossa, mutta päivittäin tulee paljon yhteydenottoja, Tuominen sanoo.
 Puolet kokee opiskelun rankaksi
 Mielenterveysasiat ovat Turun kauppakorkeakoulussa olleet esillä jo pitkään, mutta Samuli Tähtisen ja Aku Lehojärven aloitteesta niihin on nyt alettu paneutua tosissaan.
 Keväällä koulussa käynnistettiin Terve mieli -hanke, jonka yhteydessä tehtiin myös mielenterveyskysely. Siihen tuli yli 300 vastausta ja lähes puolet vastaajista koki opiskelut rankoiksi ainakin ajoittain.
 Tähtinen ja Lehojärvi ovat sitä mieltä, että yksi merkittävä syy opiskelijoiden uupumiseen on alalla vallitseva kova kilpailu. CV pitää saada kuntoon ja työkokemusta hankkia jo opiskeluaikana. Koulussa kilpaillaan siitä, kenellä on enemmän deadlineja ja vähiten aikaa hoitaa niitä.
 Ajatusmaailma on vinoutunut.
 – Luullaan, että muut tekevät enemmän, ja yritetään päästä samalle tasolle. Luulot muiden tekemisistä eivät kuitenkaan aina vastaa todellisuutta, sanoo koulutuspoliittinen vastaava Samuli Tähtinen Turun kauppatieteiden ylioppilaat ry:stä.
 Tätä ajatusmaailmaa koulussa yritetään nyt muuttaa. Kauppakorkeakoulun 60 tutoropiskelijalle on tarkoitus järjestää koulutusta, jotta he voivat jakaa tietoa eteenpäin.
 Mitä enemmän ihmisiä saadaan koulutettua, sitä nopeammin kulttuuri muuttuu. Näin toivovat ainakin Tähtinen ja Lehojärvi.
 – Haluamme viestiä, että kaikki yrittävät parhaansa ja se riittää, Tähtinen sanoo.
 Opintopsykologi Tiina Tuominen tietää, että varsinkin kauppakorkeakoulussa on kova kilpailu. Someaikakautena opiskelijat pääsevät helposti vertailemaan itseään muihin, kun CV:t ovat esillä LinkedInissä.  Paula Collin / Yle
 Lisää myötätuntoa itselle
 Opintopsykologi Tiina Tuominen on iloinen, että kauppakorkeakoulussa on nostettu opiskelijoiden mielenterveysasioita aktiivisesti esille.
 – Kauppakorkeakoulu on tehnyt hienoa työtä, että he ovat ottaneet asioita puheeksi ja näyttävät, että näistä asioista saa puhua ja hakea apua, jos jaksamisen kanssa on ongelmia, Tuominen sanoo.
 Hän kuitenkin muistuttaa, että ihan kaikkien ongelmien ratkomiseen pelkkä kavereiden tuki ei riitä: tarvitaan myös ammattilaisia.
 Turun yliopistossa opintopsykologien vastaanotolle tullaan monista syistä. Jaksamisen ja uupumuksen lisäksi tyypillisimpiä ovat motivaatio-ongelmat, mielialaoireet ja ongelmat opiskelutaidoissa ja -kyvyssä.
 Mitä neuvoja opintopsykologi antaisi heille, jotka painivat jaksamisen tai muiden ongelmien kanssa?
 – Myötätuntoista otetta omaan opiskeluun. Omaan päämäärään on useita polkuja, ja kaikki pienet ratkaisut opiskeluaikana eivät tule vaikuttamaan työelämään, hän sanoo.
 Lue myös:
 Osa opiskelijoista palaa uupuneena koulun penkille – "Ainut ihmisryhmä, jonka oletetaan elävän velaksi ja käyvän vielä töissä lomalla"
 Emilia odotti terapiaa 1,5 vuotta, kuten moni opiskelija – Nyt YTHS tutkii, voisiko mobiilisovellus korvata kasvotusten kohdattavan terapeutin
 Tutkijat tyrmäävät käsityksen opiskelijoista "laiskanpulskeina syöttöporsaina" – mikä on muuttunut, kun yhä useampi uupuu?

Kaksi opiskelijaa huolestui, kun moni kavereista uupui – nyt he haluavat muuttaa kilpailuhenkistä ajatusmaailmaa


Summary: Britannian pääministeri Boris Johnson on hyväksynyt virallisesti brexit-jatkoajan tammikuulle.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Britannian parlamentti on tyrmännyt esityksen ennenaikaisista vaaleista iltayhdeksältä maanantaina. Esityksen taakse olisi tarvittu yli kaksi kolmasosaa kansanedustajista, mutta sen puolesta äänesti vain 299 edustajaa. Esitystä vastusti 70 ja loput pidättäytyivät äänestämästä.
 Pääministeri  Boris Johnson  olisi halunnut järjestää vaalit 12. joulukuuta.
 Heti äänestystuloksen selvittyä Johnson ilmoitti, että maan konservatiivihallitus esittää lakialoitetta, joka sallisi parlamenttivaalit samana päivänä.
 Toisin kuin parlamentin tänään torppaamassa esityksessä vaaleista, lakiesityksen läpimenoon vaaditaan vain yksinkertainen enemmistö.
 Johnsonin mukaan parlamenttivaalit ovat tarpeen, sillä ero EU:sta on ajautunut pattitilanteeseen.
 Oppositio ei suoralta kädeltä hylännyt lakiesitystä, mutta ilmoitti tutkivansa sitä ennen päätöstä mahdollisesta tuesta. Parlamentin odotetaan keskustelevan ja äänestävän lakiesityksestä tiistaina.

 Apua pienpuolueilta?
 Brexitiä vastustavat liberaalidemokraatit ja Skotlannin kansanpuolue SNP ovat laatineet yhdessä suunnitelman, jonka mukaan parlamenttiin tuotaisiin esitys vaalien ajankohtaa käsittelevän lain muuttamiseksi niin, että se sallisi ennenaikaiset vaalit jo 9. joulukuuta.
 Varsinkin liberaalidemokraatit ovat tähän asti vaatineet brexitistä uutta kansanäänestystä. Liittyminen uusia vaaleja koskevaan lakiesitykseen merkitsee käytännössä, että vaatimus kansanäänestyksestä on jätetty taka-alalle.
 Hallitus voisi tuoda tämän lakiesityksen käsittelyyn jo huomenna tiistaina. Se olisi pitkälti samansisältöinen kuin tämänpäivänen lakiesitys. Se voitaisiin hyväksyä yksinkertaisella enemmistöllä.
 Jos kumpi tahansa vaalipäivämäärä hyväksytään, Britannia voisi saada uuden parlamentin juuri joulun alla.
 Tuolloin kysymykseen tulee, milloin maalle saataisiin uusi hallitus. Todennäköisesti sitä ei saataisi ennen tammikuun puoliväliä, jolloin EU-erosopimuksen käsittelyyn jäisi taas kerran hyvin niukasti aikaa.
 Liberaalidemokraattien heilastelu konservatiivihallituksen kanssa on jo ehtinyt suututtaa työväenpuolueen edustajia.
 Johnson hyväksyi lykkäyksen
 Johnson avasi parlamentin keskustelun kertomalla, että hän vahvisti virallisesti lisäajan brexitille kirjeessä Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tuskille . Johnson kertoo myös kehottaneensa EU:ta hylkäämään mahdollisuuden lykkäyksen jatkosta tammikuun 31. päivän jälkeen.
 Parlamentille puhunut Johnson sanoo pelkäävänsä, että parlamentti ei koskaan hyväksy erosopimusta, jos sillä on mahdollisuus lisäajalle tammikuun lopun jälkeen.
 Tunteet kävivät kuumina parlamentissa ennen äänestystä vaaleista.
 – Tässä on pääministeri, johon ei voi luottaa, oppositiojohtaja  Jeremy Corbyn  sanoi ja listasi perättömiä lupauksia.
 Hän muistutti Johnsonin luvanneen, ettei hän koskaan hakisi EU-erolle lykkäystä. Perätön oli hänen mukaansa myös lupaus siitä, ettei Pohjois-Irlannin ja muun Britannian välille tulisi tarkastuksia.
 Työväenpuolue yhtyy Corbynin mukaan arvioon, että uudet vaalit tarvitaan. Puolue on vaatinut, että sopimuksettoman brexitin riski on ensin suljettava pois. Corbyn sanoi myös tukevansa vaaleja opiskelijoille sopivana ajankohtana.
 Lue lisää :
 The Guardian :  Brexit: Parliament to blame, says No 10, as EU extension offer confirms PM to break October promise – live news
 Näkymä Parlamenttitalosta Lontoossa. Neil Hall / EPA
 Brexit-jatkoaika tammikuun loppuun
 Euroopan unioni myönsi tänään Britannialle uuden jatkoajan EU-erolleen. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  kertoi brexitin uudesta takarajasta Twitterissä.
 Ranskan kerrottiin aiemmin kannattaneen lyhyempää lykkäystä Britannialle, mutta EU-maat löysivät yhteisen linjan, eli brexitin uusi takaraja on tammikuun lopussa 2020. Britannia voi erota EU:sta myös aiemmin, jos erosopimus hyväksytään Britannian parlamentissa.
 Lue lisää:   Eurooppa-kirje: Toimittajan tyhjä olo – Entä jos Britannian ero toteutuu?
 Kaksi oppositiopuoluetta antaa tukensa uusille vaaleille Britanniassa, jos brexitille annetaan lisäaikaa tammikuulle
 Analyysi: Britannian pääministerin erosopimus sai periaatteellisen hyväksynnän – mutta ennenaikaiset vaalit ovat edelleen todennäköiset, ennen kuin EU-ero Britanniassa saadaan maaliin
 Johnsonille merkittävä tappio, seuraako uudet vaalit?

Yle seuraa: Brittiparlamentti tyrmäsi ennenaikaiset vaalit, hallitus vastasi lakialoitteella, jolla vaalit saataisiin joulukuulle


Summary: Kirjailija Annamari Marttisen teos Korsetti on kertomus naiseksi pukeutuvasta Paulista.

Lappeenrantalainen kirjailija  Annamari Marttinen  on saanut tämän vuoden Nuori Aleksis -kirjallisuuspalkinnon teoksestaan Korsetti. Palkinto myönnettiin Marttiselle lauantaina Helsingin kirjamessuilla.
 Nuori Aleksis -palkinnon myöntää Äidinkielen opettajain liitto, joka valintaa varten oli koonnut toisen asteen opiskelijoista erityisen lukijaverkoston eli Nuori Aleksis-raadin. Sen jäsenten oli tarkoitus lukea mahdollisimman monta vuonna 2018 julkaistua kotimaista kaunokirjallista teosta. Kirjalistassa teoksia oli kaikkiaan 168.
 Loppuraatiin pääsi viisi eniten kirjoja lukenutta nuorta, jotka tekivät lopullisen valinnan palkinnon saajasta.
 Palkintoperusteissaan raati sanoo, että Annamari Marttisen Korsetin aihe on poikkeuksellinen ja samalla kaivattu.
 – Kirjan päähenkilö on naiseksi pukeutumisesta pitävä Pauli. Teos on koskettava kasvutarina poikkeavuudesta ja normaaliudesta, ja siitä kuinka tulla kaiken tämän kanssa sinuiksi. Kirja avaa erilaisia näkökulmia transvestiitin elämään, ja on avarakatseisellekin lukijalle valaiseva kokemus, sanotaan raadin perusteluissa.
 Kuvassa voittajan ympäröimänä loppuraatilaista Taru Mäkelä (Saarijärven lukio), Pinja Nieminen (Tampereen lyseon lukio), kirjailija Annamari Marttinen, Venla Pohjoisvirta (Kuhmoisten yhtenäiskoulun lukio) ja Inka Illukka (Savitaipaleen lukio). Raadissa oli myös Lotta Yli-Hukkala-Siira Kempeleen lukiosta.  Petri Kivimäki/Yle
 Ei helppo valinta
 Yksi raadin jäsenistä oli Savitaipaleen lukion abiturientti  Inka Illukka . Hän luki kaikkiaan 132 viime vuonna ilmestynyttä teosta.
 Marttisen kirjan Korsetti hän kuunteli äänikirjana.
 – Siitä jäi tosi hyvä fiilis. Silmät avautuivat sitä kuunnellessa, kertoo Inka Illukka
 Illukka kertoo, että voittajan valinta ei ollut raadille helppo ja valinnasta keskusteltiin raadissa pitkään.
 – Korsetin nosti voittajaksi aihe. Se oli sellainen, jota ei ole aiemmin nähty, kertoo Inka Illukka.
 Kirjailija Annamari Marttinen on iloisesti yllättynyt palkinnosta ja antaa erityisen suuren arvon sille, että valitsijoina olivat nimenomaan nuoret lukijat.
 – Nuoret ovat lahjomattomia lukijoita. He valitsevat juuri sen, minkä he haluavat valita, sanoo Marttinen.
 Viime vuonna ilmestynyt korsetti oli Annamari Marttisen yhdeksäs romaani. Pari kuukautta sitten häneltä ilmestyi teos  Tässä meillä on kaikki nyt .
 – Uutta kirjoitan jo täyttä päätä, kertoo Marttinen.
 Annamari Marttisen Korsetti-romaanin lisäksi Nuori Aleksis -finaaliin pääsivät  Jukka Behmin   Eikä yksikään joka häneen uskoo ,  Olli Jalosen   Taivaanpallo ,  Tommi Kinnusen   Pintti  sekä  Saara Turusen   Sivuhenkilö .
 Palkinnon arvo on 1 500 euroa.
 Lue seuraavaksi:   Abiturientti luki yli 100 kirjaa muutamassa kuukaudessa – nyt äidinkielen opettaja pyytää häneltä kirjavinkkejä

Nuoret valitsivat vuoden parhaan kotimaisen kirjan: "Koskettava kasvutarina poikkeavuudesta ja normaaliudesta"


Summary: Älykellojen suosion kasvua selittävät muun muassa uusien mallien kehittyneet ominaisuudet.

Älykellojen suosio on lähtenyt räjähdysmäiseen kasvuun. Niiden myynti kasvoi tammi-syyskuussa huikeat 92,3 prosenttia verrattuna vastaavaan aikaan vuonna 2018.
 Tieto käy ilmi Elektroniikan tukkukauppiaiden maanantaina julkaisemasta  kodintekniikkaindeksistä .
 Järjestön mukaan älykellojen suosion kasvua selittävät uusien mallien kehittyneet ominaisuudet sekä se, että yhä useampi haluaa muun muassa seurata liikkumistaan ja palautumistaan.
 Kaikkiaan kodin elektroniikan, tietotekniikan, mobiililaitteiden sekä isojen ja pienten kodinkoneiden myynti kasvoi tammikuusta syyskuuhun 3,1 prosenttia verrattuna vastaavaan aikaan viime vuonna.
 Kodintekniikan pääkategorioissa suurimmat kasvuluvut olivat äänentoistolaitteissa ja kodin pienkoneissa. Televisioon liitettävien soundbar- ja soundbase-kaiuttimien myynti nousi 27 prosenttia ja muiden kaiuttimien runsaat 53 prosenttia.
 Pölynimurit ja hiustenhoitotuotteet olivat pienten kodinkoneiden suurimmat nousijat. Kaiken kaikkiaan pienten kodinkoneiden myynti nousi runsaat 15 prosenttia.
 Järjestö kertoo, että suurin osa kotiin hankittavista televisioista on jo erittäin korkean tarkkuuden 4k uhd -malleja. Niiden myynti kasvoi vuoden kolmella ensimmäisellä neljänneksellä lähes kahdeksan prosenttia.
 Kuvan tarkkuuden ja laadun kehittyminen on vaikuttanut järjestön mukaan myös siihen, että sisältöä halutaan katsoa yhä isommalta ruudulta. Tämän vuoksi 55- ja 65-tuumaisten televisiomallien myynti edustaa jo 60 prosenttia koko tv-kaupasta, järjestö kertoo.

Älykello on nyt todella hot – myynti kasvoi huimat 92,3 prosenttia


Summary: Käräjäoikeuden mukaan 700 000 euron sponsorirahat eivät olleet lahjuksen luonteisia. Syyttäjä valittanee tuomiosta hovioikeuteen.

Helsingin käräjäoikeus on hylännyt kaikki lahjussyytteet Helsingin osuuskaupan ex-kiinteistöjohtajan lahjusjutussa. Esitutkinta ja oikeudenkäynti kestivät yhteensä yli seitsemän vuotta. Pitkässä oikeusprosessissa kertyneitä oikeudenkäyntikuluja tuomittiin valtion maksettavaksi yli 2,3 miljoonaa euroa.
 Syyttäjien mukaan vuosina 1994–2012 kiinteistöjohtajana toiminut  Jari Leivo  otti itselleen ja perheelleen noin 700 000 euron edestä lahjuksia muun muassa rakennusyhtiöiltä suosiakseen niitä työssään. Rahat menivät tytärten kilparatsastuskuluihin, syytetyn mukaan täysin laillisesti.
 Leivoa syytettiin perusmuotoisesta ja törkeästä lahjuksen ottamisesta elinkeinotoiminnassa vuosina 2005–2012. Hänen työhönsä kuului esimerkiksi uusien liikepaikkojen suunnitteluttaminen ja rakennuttaminen. Syyttäjän mukaan lahjojia olivat HOK-Elannon kiinteistöyksikön kumppanit.
 Oikeuden mukaan siitä, että maksut olisivat olleet lahjuksia, ei esitetty riittävää näyttöä oikeudessa. Käräjäoikeus hylkäsi myös kaikkien lahjuksen antamisesta epäiltyjen syytteet, kirjanpitorikoksia koskevat syytteet ja esimerkiksi rakennusyhtiöiden yhteisösakkoon tuomitsemista koskevat vaatimukset. Valtio määrättiin maksamaan pelkästään Leivon oikeudenkäyntikuluja yli 384 000 euroa.
 Käräjäoikeus kiinnitti huomiota erityisesti siihen, oliko Leivon päätettävänä tai vaikutuspiirissä maksujen ajankohtana ratkaisuja, joissa Leivo olisi voinut suosia maksajaa.
 – Oikeudenkäynnissä esitetyn todistelun perusteella esille on tullut sekä syytteen puolesta että sitä vastaan puhuvia seikkoja. Käräjäoikeus on näytön arvioinnissaan päätynyt siihen, että maksujen lahjuksenluonteisuudesta ei ole esitetty tuomitsemiskynnyksen ylittävää riittävän vakuuttavaa näyttöä, oikeuden tiedotteessa vedetään yhteen laajaa tuomiota.
 Syyttäjä perusteli lahjusväitettä aikomuksella suosia
 Leivon mukaan kaikki sponsorirahat käytettiin tytärten hevosurheiluun. Puolustus täsmensi useaan otteeseen oikeudessa, että ketään ei ole suosittu millään tavalla eikä minkäänlaista vahinkoa ole kenellekään syntynyt.
 – Euroakaan ei ole tullut tilille, kaikki sponsorirahat on nostettu toteutuneita kilpailu- ja valmennuskustannuksia vastaan, Leivo sanoi oikeudessa.
 Kansainväliselläkin tasolla kilpailleiden Leivon tyttärien vuosibudjetti oli Leivon mukaan yhteensä noin 40 000–50 000 euroa.
 – Kyse on kalliista lajista. Tavallinen perhe ei voi ilman sponsoreita harrastaa lajia, Leivo sanoi.
 Syyttäjä katsoi, että tuomioon olisi riittänyt se, että Leivo olisi ottanut vastaan lahjuksia suosiakseen rahan antajia. Syyttäjän mukaan mitään lahjuksen antajien suosimista ei siis edes olisi tarvinnut tapahtua. Syyttäjän mukaan Leivolla oli asemansa ja tehtäviensä perusteella ollut mahdollisuus vaikuttaa HOK-Elannon liikekumppanien saamiin sopimuksiin ja toimeksiantoihin HOK-Elannolta.
 – Leivolla oli rahantarve ja asema, jossa oli mahdollisuus vaikuttaa edunantajan sopimusten saantiin HOK-Elannon kohteissa, syyttäjä totesi loppulausunnossaan.
 Syyttäjä vaati Leivolle noin kolmen ja puolen vuoden vankeutta. Käräjäoikeuden tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Jutun käsittely jatkuu todennäköisesti hovioikeudessa
 Valtionsyyttäjä Tuire Tamminiemi sanoo, että käräjäoikeuden tuomio ei tullut syyttäjäryhmälle yllätyksenä.
 – Asia on vaikea eikä meillä ole ennakko-oikeustapauksia, ei ole korkeimman oikeuden ratkaisuja tällaisesta elinkeinoelämän lahjomisesta tai lahjuksen ottamisesta, Tamminiemi toteaa tutustuttuaan lyhyesti tuomioon.
 Hänen mukaansa syyttäjäryhmä pohtii tuomiosta valittamista, sillä useissa kohdissa syyttäjän ajama näkemys on hyväksytty.
 – Kyllä syyttäjä tähän syytteeseensä uskoo edelleen, kun siellä jo on niin paljon asioita, joissa käräjäoikeus on hyväksynyt näytön olosuhteista. Varsin todennäköistä on, että tästä jatketaan hovioikeuteen, Tamminiemi sanoo.
 Lue lisää:
 Oikeus antaa tänään ratkaisun HOK-Elannon ex-kiinteistöjohtajan lahjusjutussa
 Kovia syytteitä Hok-Elanto -lahjontajutussa – entiselle kiinteistöjohtajalle vaaditaan vankeutta ja menettämään liki 800 000 euroa
 HOK-Elannon ex-kiinteistöjohtajaa kuullaan tänään oikeudessa epäillyistä lahjusrikoksista

Lahjussyytteet nurin HOK-Elannon ex-kiinteistöjohtajan ratsastussponsorointijutussa – Valtiolle 2,3 miljoonan lasku oikeudenkäyntikuluista


Summary: Käräjäoikeus katsoi miehen syyllistyneen virkavelvollisuuden rikkomiseen ja rekisterimerkintärikokseen.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on tuominnut sakkoihin turkulaisen ammattikorkeakouluopettajan, joka katsasti autoja pelkkien papereiden ja valokuvien perusteella. Maksettavaa kertyi noin 1 300 euroa. Mies tuomittiin virkavelvollisuuden rikkomisesta ja rekisterimerkintärikoksesta.
 Miehen itsensä mukaan maahantuotujen autojen rekisteröintikatsastuksissa on ollut kysymys ajoneuvojen pelkästä identifioinnista ja sen on voinut tehdä luotettavasti myös valokuvista. Viranomaisen mukaan ajoneuvojen joukossa oli kuitenkin myös autoja, joille olisi tullut tehdä tekninen tarkastus.
 Virheellinen toiminta ajoittui pääosin vuosiin 2010–2017. "Haamukatsastettujen" autojen lukumäärä oli noin 150. Turun ammattikorkeakoulu on sittemmin lopettanut katsastustoiminnan.
 Syyttäjä vaati miehelle ehdollista vankeutta ja sakkoja ensisijaisesti törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä. Oikeus kuitenkin antoi lievemmän tuomion.
 Käräjäoikeus totesi, että autot olisi pitänyt tarkastaa paikan päällä, mutta katsoi, ettei mies tai autoja maahantuonut yritys hyötynyt tästä syyttäjän haamukatsastukseksi kutsumasta toiminnasta rahallisesti. Oikeus hylkäsi myös rikoshyödyn menettämistä koskevan vaatimuksen.
 Asianomistajana jutussa oleva Turun ammattikorkeakoulu kertoo tiedotteessaan, että se arvioi tuomion vaikutuksia ja tekee ratkaisut tuomion tultua lainvoimaiseksi.
 Juttu sai alkunsa, kun  Iltalehti kertoi helmikuussa 2018 , että maahantuotuja autoja oli merkitty AMK:ssa katsastetuiksi, vaikka ne eivät olleet siellä käyneet.
 Lue lisää:
 Turun AMK:n haamukatsastuksista vaaditaan vankeutta – Syyttäjä: työntekijä teki katsastuksia autoihin, joita ei ollut edes nähnyt
 Turun ammattikorkeakoulun haamukatsastuksista nostettiin syyte – entistä vastuuhenkilöä epäillään törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä
 Haamukatsastukset saivat Turun ammattikorkeakoulun luopumaan katsastustoiminnasta – "Omavalvonnassamme on tässä kohtaa ollut puutteita"

Turun AMK:n haamukatsastuksista sakkoja – opettaja katsasti autoja pelkkien papereiden ja valokuvien perusteella


Summary: Psykiatrian väärinkäytön paljastanut Bukovsky vaihdettiin 1970-luvulla chileläiseen kommunistijohtaja Luis Corvalániin.

Britanniassa elänyt entinen neuvostoliittolainen toisinajattelija  Vladimir Bukovsky  on kuollut. 76-vuotias Bukovsky menehtyi sydänkohtaukseen.
 Hän oli yksi tunnetuimmista Neuvostoliiton kriitikoista fyysikko  Andrei Saharovin  ja kirjailija   Aleksandr Solzhenitsynin  rinnalla.
 Bukovsky erotettiin Moskovan valtionyliopistosta ja suljettiin mielisairaalaan 1960-luvun alkuvuosina. Sieltä päästyään hän onnistui kiinnittämään kansainvälistä huomiota siihen, kuinka psykiatriaa käytettiin Neuvostoliitossa toisinajattelijoita vastaan.
 1970-luvulla Bukovsky passitettiin vuosiksi työleirille ja sisäiseen karkotukseen. Hän pääsi vuonna 1976 länteen,  kun hänet vaihdettiin  Chilen sotilasjuntan vangitsemaan kommunistijohtaja  Luis Corvalániin.
 Arvosteli myös Putinia
 Viime vuosina Bukovsky on arvostellut myös Venäjän presidenttiä  Vladimir Putinia . Bukovskyn yritys asettua ehdolle Venäjän presidentinvaaleissa tuli kuitenkin torjutuksi.
 Bukovsky oli murhatun KGB-loikkarin  Aleksandr Litvinenkon  ystävä. Venäjän turvallisuuspalvelua syytettiin tämän myrkyttämisestä.
 Bukovsky itse joutui vuonna 2015 Britanniassa syytteeseen lapsipornon hallussapidosta. Bukovskyn tukijat epäilivät venäläisagenttien hakkeroineen hänen tietokoneensa, ja entinen toisinajattelija oli runsaan viikon nälkälakossa protestina "kafkamaiselle" oikeudenkäynnille.
 Syyte raukesi Bukovskyn heikon terveydentilan vuoksi.

Neuvostoliittoa kritisoinut toisinajattelija Vladimir Bukovsky kuoli 76-vuotiaana – pääsi länteen vaihtokaupalla


Summary: Arkea maailmalta: Vastuuvapauslomakkeita pitää allekirjoittaa mitä moninaisimmissa yhteyksissä, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Terveyden- ja sairaanhoidon kustannukset

Sadonkorjuun ja lähestyvän  halloweenin kunniaksi lapsemme koululuokka teki päiväretken kurpitsafarmille. Vanhemmilta pyydettiin 14 dollaria matkakustannuksiin.
 Sitä en osannut enää edes ihmetellä, että Yhdysvalloissa myös julkisesti rahoitetut koulut kärttävät vanhemmilta käteistä, milloin mihinkin. Mutta yllätyksekseni raha ei suinkaan ollut ainoa asia, mitä retkelle mukaanpääsy edellytti.
 Lapsi kiikutti kotiin lomakkeen, joka vanhemman piti allekirjoittaa ennen retkeä. Otaksuin sen olevan yksinkertaisesti lupa retkelle lähtöön. Se oli toki sitäkin, mutta samalla jälleen yksi matka yhdysvaltalaiseen todellisuuteen, jossa vastuuvapauslomakkeiden allekirjoittaminen on arkipäivää mitä moninaisimmissa tilanteissa.
 Pelkän lupalapun sijaan  allekirjoitin kolmisivuisen, yksityiskohtaisen sopimuksen. Sen laadintaan olivat tyylilajin perusteella selvästi osallistuneet kaupungin juristit.
 Tekstiä lukiessa alkoi tuntua siltä, että lapset olisivat lähdössä vähintään miinanraivaukseen kurpitsapeltojen sijaan.
 Allekirjoituksellani vahvistin ymmärtäväni, että tällaisiin retkiin sisältyy aina riskejä ja kannan niistä vastuun, muutamia lomakkeessa mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta.
 Samalla hyväksyin, että pääkaupungin opetusvirasto ei voi etukäteen tietää kaikkia mahdollisia riskejä, eikä myöskään varmistua ulkopuolisten palveluntarjoajien kulkuneuvon kuljettamistaidoista.
 Toisin sanoen, jos retkibussin kuljettaja ajaa ojaan, koulu ei ole siitä vastuussa.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa  Italia:  Italia on vanhojen ihmisten maa – muuttuuko se, jos äänestysikää lasketaan? Ranska:  Ulkonäköpaineet saavat yhä useamman ranskalaismiehen kosmetiikka- ja jopa meikkiostoksille Itävalta:  Ampiaisen pisto toi eteen sarjan erilaisia hoitovaihtoehtoja – Keski-Euroopassa ei aina tiedä, milloin lääke on lumetta ja milloin ei Venäjä:  Venäjällä uutiset kertovat totuuden – varsinkin vääristellessään sitä Kenia:  Annoin kerjäävälle lapselle rahaa, koska yhdenkään tytön ei pidä hävetä kuukautisiaan
 Sopimuslomakkeessa käsiteltiin  myös usein täällä vastaantulevaa huolta vakuutuksesta. Ennen retkelle lähtöä koulun piti saada tieto, onko lapsella voimassa oleva sairaus- ja tapaturmavakuutus vai ei.
 En tiedä, mitä lapsen retkelle olisi käynyt, jos sopimuslomakkeesta olisi rastittanut kohdan ”ei vakuutusta”. Pohdin itsekseni, pidettäisiinkö vakuuttamattomia lapsia kädestä kiinni koko reissun, etteivät vaan juoksentelisi ja loukkaisi itseään?
 Tosin sopimuksessa myös tähdennettiin, ettei kaupungilla ole minkäänlaista vakuutusta kattamaan luokkaretkestä mahdollisesti syntyviä terveydenhoitokuluja. Tämä tarkoittaa, että lapsen hoitokulut ovat yksin vanhemman vastuulla.
 Huoli vastuuhenkilöstä kertoo  karusti yhdysvaltalaisen terveydenhuollon kustannuksista. Maailman kalleimpiin lukeutuvassa terveydenhoitojärjestelmässä maksumieheksi ei halua kukaan. Mutta se on oman kolumninsa aihe.
 Allekirjoituksellani vahvistin, että sopimus sitoo paitsi minua, myös perheenjäseniäni, edustajiani, perijöitäni, kuolinpesääni ja uskottua miestäni. Samalla sopimuksessa todettiin, että ymmärrän, että ennen allekirjoittamista minulla on oikeus konsultoida omaa lakimiestäni.
 Jos minulla olisi asianajaja, häneltä olisin voinut kysyä, mitä tarkoittaa, että retkellä noudatetaan direktiiviä 310.7 ja DCMR Title 5, B25-kappaletta. Nyt googlasin ja selvisi, että ensimmäisessä Washingtonin opetusvirasto ohjeistaa kouluja yli 60 sivun verran luokkaretkistä. Jälkimmäisessä linjataan mahdollisista rankaisutoimista kurittomille koululaisille.
 Sopimuksessa sitouduin myös siihen, että en haasta opetusvirastoa, kaupunkia, niiden työntekijöitä enkä koulua tai sen työntekijöitä oikeuteen tähän luokkaretkeen liittyen.
 Äimistelin luokkaretken vaatimaa  juridista sopimustekstiviidakkoa kollegalleni. Hän kertoi joutuneensa vuokrasopimuksensa osana allekirjoittamaan sivun mittaisen paperin pelkästään siitä, ettei haasta vuokranantajaa oikeuteen, jos polttaa itsensä kokatessaan taloyhtiön grillillä.
 Samankaltaisia vastuuvapauslomakkeita ennen tätä koulun kurpitsafarmiretkeä on perheellemme tullut vastaan erityisesti syntymäpäiväkutsuilla. Jälkikasvulla ei ole ollut asiaa trampoliinijuhliin eikä ponin selkään ennen kuin vanhemman nimi on saatu paperille.
 Allekirjoitin tämän tuoreimmankin lomakkeen mukisematta. Tällaisten papereiden keskellä on kuitenkin helppo ymmärtää, miksi entinen presidentti  Barack Obama  kirjoitti kirjassaan toivovansa, että Yhdysvalloissa olisi vähemmän juristeja ja enemmän insinöörejä.

Washingtonissa lapsen luokkaretki kurpitsafarmille onnistuu, kun vanhemmat lupaavat olla haastamatta koulua oikeuteen


Poliisi on kertonut lisätietoa  viime viikolla tapahtuneesta Inarin palaneen omakotitalon tapauksesta .
 Poliisin mukaan talon sisältä löytynyt vainaja oli noin 70-vuotias mies, joka oli talon toinen omistajista. Pihalta löytynyt vainaja oli noin 35-vuotias mies, joka oli hänen poikansa. Pihalta löytynyt mies oli surmannut itsensä ampumalla. Ase oli luvallinen.
 Tutkinnassa on ilmennyt viitteitä siitä, että talo on voitu mahdollisesti sytyttää tahallisesti. Poliisi jatkaa asian tutkintaa eikä rikoksen mahdollisuutta ole edelleenkään poissuljettu.
 Poliisin mukaan tutkintaa vaikeuttaa rakennuksen palaminen maan tasalle. Tämän hetkisen tiedon mukaan tapahtumiin ei liity vainajien lisäksi muita ulkopuolisia henkilöitä.
 Poliisi sai hätäkeskukselta ilmoituksen 24. lokakuuta yöllä kello 1.10 Nellimintiellä Inarissa tulessa olevasta omakotitalosta. Akujärven kylässä kivijalkaan palaneen omakotitalon raunioista löytyi vainaja 24. lokakuuta iltapäivällä. Toinen vainaja löytyi aiemmin aamuyöllä talon pihalta poliisipartion saapuessa paikalle.
 Haluatko tietää, mitä kotiseudullasi tapahtuu? Onhan sinulla jo puhelimessasi Ylen Uutisvahti?  Lataa se tästä.
 Tilaa Läheltä-niminen  uutiskirjeemme sähköpostiisi .

Lisätietoa Inarin palaneen talon tapauksesta: Toinen miehistä ampui itsensä, talo ehkä tahallaan sytetty


Summary: Valtakunnansali paloi Pöytyän Yläneellä elokuussa. Mies saatiin kiinni pian tapahtumien jälkeen.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on antanut välituomion Pöytyällä tapahtuneesta Jehovan todistajien valtakunnansalin tuhopoltosta. Oikeus määräsi syytettynä olevan miehen mielentilatutkimukseen.
 Jehovan todistajien Turun seurakunnan omistama valtakunnansali paloi Pöytyän Yläneellä elokuussa. Rakennus tuhoutui kokonaan.
 Syytetty pyysi pääsyä mielentilatutkimukseen, eivätkä syyttäjä ja asianomistajat vastustaneet asiaa. Myös oikeus katsoi pyynnön olevan perusteltu.
 Varsinainen tuomio julistetaan mielentilatutkimuksen valmistuttua. Oikeus katsoi välituomiossaan syytetyn menetelleen rikoksen tunnusmerkistön täyttävällä tavalla ja syyllistyneen rangaistavaksi säädettyyn tekoon.
 Miestä syytetään tuhotyön ja tuhotyön yrityksen lisäksi pahoinpitelystä ja kahdesta kotirauhan rikkomisesta.
 Poliisin mukaan teon motiivi näyttää liittyvän miehen kiistoihin erään seurakunnan jäsenen kanssa, ei seurakuntaan laajemmin.
 Syyttäjä vaatii miehelle ehdotonta vankeusrangaistusta.
 Lue lisää:
 Jehovan todistajien valtakunnansalin polttamisesta syytetylle vaaditaan vankeutta – valeli viisi litraa bensiiniä rakennukseen
 Jehovan todistajien valtakunnansalin tuhopoltosta epäilty vangittu – teon motiivina ilmeisesti seurakunnan jäsenen pahat puheet
 Mies tunnusti sytyttäneensä Jehovan todistajien valtakunnansalin Yläneellä

Jehovan todistajien valtakunnansalin polttamisesta syytetty mielentilatutkimukseen


Summary: Korkeimman oikeuden mukaan vanhemmat kyllä tukivat täysi-ikäisiä lapsiaan, mutta lapset eivät olleet vanhempiensa tuen varassa.

Imatran kolmoismurhan uhrien täysi-ikäiset lapset jäävät ilman korvausta elatuksen menetyksestä.
 Korkein oikeus katsoi, että kukaan korvausta vaatineista lapsista ei ollut ollut ampumisvälikohtauksessa surmansa saaneen vanhempansa elatuksen varassa.
 Kolme surmansa saaneiden naisten täysi-ikäistä lasta vaati ampujalta elatuksen menetyksen perusteella korvausta 250 euroa kuukaudessa korkoineen viiden vuoden ajalta.
 Sekä käräjäoikeus että hovioikeus olivat jo aiemmin hylänneet heidän vaatimuksensa. Korkeimman oikeuden päätöksestä kertoi ensin  Helsingin Sanomat .
 Kaksi henkirikoksen uhrina surmansa saaneista oli tukenut taloudellisesti omia täysi-ikäisiä lapsiaan. Korkeimman oikeuden mukaan tuki oli kiistatonta, mutta täysi-ikäiset lapset eivät olleet vanhempiensa tuen varassa.
 Nuori  mies ampui joulukuussa 2016  lähietäisyydeltä kolme naista ravintola Vuoksenvahdin edustalla Imatralla. Uhrit olivat Imatran kaupunginvaltuuston puheenjohtaja ja kaksi paikallista toimittajaa.
 Käräjäoikeuden mukaan  mies syyllistyi kolmeen murhaan . Hänet todettiin syyntakeettomaksi ja passitettiin pakkohoitoon.

Korkein oikeus: Imatran kolmoismurhan uhrien täysi-ikäiset lapset eivät saa korvauksia elatuksen menetyksestä


Summary: "Poliisin ennakkoarvio siitä, että mielenosoituksessa saattaa syntyä järjestyshäiriöitä, oli perusteltu", sisäministeri toteaa.

Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) on tyytyväinen poliisin selvitykseen toissa  viikonlopun mielenosoituksen  tapahtumista.
 Turkin sotatoimia vastustaneessa mielenosoituksessa poliisi käytti muun muassa etälamautinta kurdimielenosoittajan taltuttamiseen. Sisäministeriö sai tänään poliisihallitukselta selvityksen tapahtumien kulusta.
 – Kiitän seikkaperäisestä selvityksestä. Selvityksen perusteella poliisin ennakkoarvio siitä, että mielenosoituksessa saattaa syntyä järjestyshäiriöitä, oli perusteltu.
 Ohisalon mukaan tilanteen kulku Narinkkatorilla oli sellainen, että poliisilla olisi ollut perusteet keskeyttää koko mielenosoitus.
 – Olen tyytyväinen siihen, että siihen ei menty, vaan poliisi turvasi kokoontumisoikeuden toteutumisen ja rauhoitti tilanteen rajatummin keinoin. Näin mielenosoitus sai jatkua välikohtauksesta huolimatta, sanoo sisäministeri Maria Ohisalotiedotteessa.
 Ohisalo ehti saada selvityspyyntönsä vuoksi  arvostelua  sekä poliisien edustajilta että oppositiosta. Mielenosoituksen järjestäjät ja mielenosoittajat puolestaan  arvostelivat kovin sanoin  poliisin toimintaa provokaatioksi.
 Ministeri Ohisalo toteaa selvityksen saatuaan, että poliisin varustautuminen tilanteeseen oli perusteltua.
 – Poliisin varustautuminen mielenosoitukseen herätti keskustelua. Saadun selvityksen perusteella joukkojenhallintaan erityiskoulutettujen ja -varustettujen poliisien käyttö oli perusteltua perustuen tilaisuuden uhka-arvioon.
 "Mielenosoittaja käytti voimakasta vastarintaa"
 Poliisilla oli selvityksensä mukaan tiedustelutietoja, joiden mukaan mielenosoitukseen oli osallistumassa "anarkistitaustaisia henkilöitä".
 Lisäksi tähän 19. lokakuuta pidettyyn mielenosoitukseen varauduttiin aiemman, maanantaina 14. lokakuuta  pidetyn mielenosoituksen  kokemusten perusteella. Tuolloin oli poliisin mukaan aiheutettu vaaratilanteita ajamalla autolla väkijoukon keskellä ja heittämällä kiviä.
 Molemmissa mielenosoituksissa oli järjestäjinä osittain samoja henkilöitä ja siksi poliisi päätti käyttää JOUHA-erikoisyksikköään 19. lokakuuta Narinkkatorin mielenosoituksessa.
 Mielenosoituksissa käytettiin myös samaa autoa, vaikka poliisi oli selvityksen mukaan kieltänyt useaan otteeseen auton käyttämisen lauantaina 19. lokakuuta. Kun mielenosoittajat eivät totelleet kieltoa, eivätkä poliisin pysähtymiskehoitusta, ajoneuvo pysäytettiin voimakeinoin.
 Samaan aikaan kielletyn ajoneuvon pysäyttämistä yrittäneen poliisiauton eteen tuli mielenosoittaja, joka esti poliisiauton liikkumisen.
 – Poliisin käskyistä huolimatta mielenosoittaja käytti voimakasta vastarintaa, kaatoi yhden poliisin maahan ja tarttui toisen poliisin kaulassa roikkuvaan projektiililaukaisimeen. Maahan kaadettu poliisi loukkaantui tilanteessa. Tämän jälkeen mielenosoittajan jalkaan käytettiin etälamautinta, jolloin henkilö päästi irti poliisin laukaisimesta, sisäministeriön tiedotteessa kerrotaan.
 Poliisin antaman selvityksen perusteella etälamauttimen käyttö yhtä mielenosoittajaa vastaan oli lievin ja tarkoituksenmukaisin keino kyseisessä tilanteessa.
 Ohisalo: Poliisin kanssa hyvä neuvotella etukäteen
 Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmaisen  mukaan poliisin tehtävä on turvata perustuslaissa säädetty jokaisen oikeus järjestää kokouksia ja mielenosoituksia ja osallistua niihin. Samalla poliisin velvollisuus on turvata ihmiset ja ympäristö mielenilmauksissa.
 – Poliisilla on oikeus antaa ohjeita ja määräyksiä turvallisuuden varmistamiseksi ja näitä määräyksiä on kaikkien noudatettava. Rajoittavia määräyksiä ei koskaan anneta kevyin perustein, Kolehmainen toteaa tiedotteessa.
 Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen. Jarno Kuusinen / AOP
 Sisäministeri Maria Ohisalo kehottaa mielenosoittajia neuvottelemaan poliisin kanssa etukäteen käytännöistä mielenosoituksissa.
 – Näin voidaan varmistaa mielenosoitusten hyvä sujuminen ilman välikohtauksia jo ennalta. Lisäksi on tärkeää, että Helsingin poliisi on keskustellut mielenosoittajien kanssa myös tapahtuman jälkeen. Vuoropuhelu ja avoimuus ovat avaimia luottamuksen rakentamiseen.

Sisäministeri Ohisalo sai selvityksen poliisin toiminnasta kurdimielenosoituksessa – "Olen tyytyväinen"


Summary: Tallinkin järjestämään nimikilpailuun tuli lähes 3 000 ehdotusta.

Raumalla rakennettavan Tallinkin uuden laivan nimeksi tulee MySTAR.
 Pika-aluksen rakentaminen alkaa RMC-telakalla ensi vuoden alussa ja se valmistuu liikennöimään Helsingin ja Tallinnan väliselle reitille vuoden 2021 loppuun mennessä.
 Sopimus aluksen rakentamisesta tehtiin keväällä. Hankkeen arvo on noin 250 miljoonaa euroa ja se tuo RMC-telakalle noin 1 500 henkilötyövuotta.
 Nimikilpailuun tuli ehdotuksia noin 30 maasta eri puolilta maailmaa. Voittaneen MySTAR-nimen keksi suomalainen  Marietta Kähärä . Palkinnoksi hän saa yhtiön lahjapakkauksen ja kutsun MySTARin neitsytmatkalle.
 Tallink kertoo, että useissa nimiehdotuksissa olivat mukana sanat star ja Baltic.
 Myös ympäristöön ja ekologisuuteen liittyviä etuliikkeitä, kuten eco ja green, oli nimiehdotusten joukossa selvästi enemmän kuin vuonna 2016, jolloin Tallinkin Megastar-laiva sai nimensä myös kilpailun kautta.
 Perinteisten laivan nimien lisäksi kilpailuun tuli myös varsin omaperäisiä ehdotuksia, kuten Speedy Gonzales, Great Finland, Queen Suomi, Suomenlinna, Mega Tallsinki Express, King Kong ja Sibelius.

Helsinki-Tallinna -reitin uuden laivan nimeksi MySTAR – rakentaminen alkaa Raumalla ensi vuoden alussa


Summary:
Keskuspankki tarvitsee jatkossa uusia lääkkeitä talouteen.
Draghi jättää jälkeensä jakautuneen keskuspankin.

Miksi  Mario Draghi  herättää niin paljon intohimoja?
 Hänhän on  ekonomisti , joka puhuu tiukkaa asiaa vaikeilla käsitteillä, esiintyy kuivakkaasti ja elehtii minimaalisesti. Riehakkaimmillaan hänen oikea suupielensä saattaa hieman kohota.
 Silti Draghia vihataan ja ihaillaan. Siitä kertovat muun muassa hänen nimiinsä perustetut lukuisat Twitter-pilatilit. Samaan eivät yllä esimerkiksi EU-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk , Saksan liittokansleri  Angela Merkel  tai Ranskan presidentti  Emmanuel Macron . EU-komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin  parodiatilejä on suurin piirtein yhtä paljon.
 Draghin kahdeksanvuotinen kausi EKP:n johdossa päättyy lokakuun lopussa. Hänen läksiäisiään juhlitaan maanantaina iltapäivällä keskuspankin pääkonttorissa Frankfurtissa.
 Puhumassa ovat niin Merkel ja Macron kuin Italian presidentti  Sergio Mattarella  ja Draghia EKP:n pääjohtajana seuraava ranskalainen  Christine Lagardekin .
 Pääjohtaja on tärkeä henkilö, koska hän johtaa EU:n ainoaa täysin ylikansallista instituutiota. Pankki päättää itsenäisesti meihin kaikkiin vaikuttavasta rahapolitiikasta, eikä se edes saa kuunnella päätöksissään jäsenmaiden poliitikkoja.
 Eri some-kanavissa on Draghin nimiin tehtyjä parodiatilejä. Twitter
 Velkaiset valtiot pelastuivat
 Draghin muistetuimmaksi teoksi jäänee se, että hän muutti keskuspankin kurssin EU:n velkakriisivuosina. Hänen aikanaan EKP:n tase paisui valtavien arvopaperien osto-ohjelmien vuoksi. Euroopassa siirryttiin negatiivisiin korkoihin.
 Draghi ilmoitti heti virkaanastuttuaan 2012, että EKP "tekee kaiken mitä tarvitaan" euron pelastamiseksi. Hän painotti vielä päälle, että uskokaa pois, toimia on kyllä luvassa riittävästi.
 Lausunnon katsotaan vakuuttaneen markkinat, jotka alkoivat odottaa lupausten lunastamista.
 Vuonna 2015 EKP käynnisti rahapoliittisen elvytyksen. Nyt pankki on ostanut arvopapereita markkinoilta liki 3 000 miljardilla eurolla. Uusi osto-ohjelma  aloitetaan marraskuussa.
 Keskuspankkielvytys on auttanut esimerkiksi Italiaa, jonka valtionlainojen korot laskivat. Ilman joukkovelkakirjojen ostoja kriisi olisi ollut Etelä-Euroopassa luultavasti paljon syvempi kuin se lopulta oli.
 EKP:n politiikan puolustajien mielestä keskuspankki onkin antanut EU:lle ja sen jäsenmaille liikkumatilaa vaikeassa tilanteessa. Heidän mukaansa Draghi teki EKP:sta  modernin pankin.
 Italian presidentti Carlo Ciampi ja Italian keskuspankin uusi pääjohtaja Mario Draghi poseerasivat kameroille Roomassa joulukuussa 2005.  Ennen pääjohtajuuttaan Draghi toimi amerikkalaisen Goldman Sachs -liikepankin johtokunnan varapuheenjohtajana ja hallituksen jäsenenä. Enrico Oliverio / EPA
 Draghin aikana noudatettu epätavanomainen rahapolitiikka on näyttänyt, että keskuspankki pystyy vaikuttamaan euroalueen maiden tuotannon ja työllisyyden muutoksiin.
 Toisaalta keinot on nyt käytetty loppuun. Koroissa alkaa olla pohja vastassa, mutta kuluttajahintojen nousu laahaa silti tavoitteista jäljessä. EKP:n päätavoite on pitää inflaatio vajaassa kahdessa prosentissa.
 Draghin seuraajan pitää piristää eurotaloutta uusin tavoin. Christine Lagarde on luvannut muun muassa kansantajuistaa keskuspankin käyttämää kieltä.
 Kriitikot ovat pillastuneet
 Draghiin  kohdistuva arvostelu on voimistunut  hänen valtansa viimeisinä kuukausina.
 Esimerkiksi kuusi entistä EKP:n johtajaa julkaisi lokakuun alussa  kirjeen , jossa he kritisoivat pankin syyskuussa aloittamaa uutta valtionvelkojen osto-ohjelmaa. Heidän mielestään päätös heikentää pankin itsenäisyyttä sen lisäksi, että se muun muassa pitää konkurssin partaalla keikkuvia yrityksiä keinotekoisesti hengissä.
 Keskuspankin saksalaisia johtajia on myös marssinut Draghin johtamasta EKP:sta ulos  yksi toisensa jälkeen . Saksalaisia jurppii EKP:n muutos euron runsaan 20 olemassaolovuoden aikana.
 EKP ohjaa rahan arvoa Euroalueeseen kuuluu 19 jäsenmaata. Niiden keskuspankit yhdessä Euroopan keskuspankin kanssa muodostavat eurojärjestelmän. Eurojärjestelmä hallinnoi euron käyttöä, vastaa euroalueen rahapolitiikasta ja valvoo pankkien toimintaa. Ensisijaisena tavoitteena on pitää yllä hintatason vakautta. Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn kuuluu eurojärjestelmän korkeimpaan päättävään elimeen, EKP:n neuvostoon. Se päättää euroalueen rahapolitiikasta.
 Saksalaisessa talousperinteessä keskuspankilla, Bundesbankilla, on ollut erittäin tarkkaan varjeltu itsenäisyys suhteessa poliittisiin päättäjiin. Itsenäisyyden katsotaan Draghin vuosina murentuneen.
 Arvio on, että EKP:n antama rahapoliittinen tuki on hidastanut valtiontalouksien uudistamista. Kun keskuspankki on työntänyt talouteen rahaa osto-ohjelmiensa kautta, jäsenvaltioiden ei ole tarvinnut tehdä vaikeita päätöksiä. Keskuspankin ja jäsenmaiden välinen kytkös on vahvistunut.
 "Jäsenmaiden yhteistyötä tarvitaan"
 Draghi jättää paikkansa kutakuinkin samoissa tunnelmissa kuin edeltäjänsä, ranskalainen  Jean-Claude Trichet –  vaatien jäsenmaita tekemään syvempää yhteistyötä finanssipolitiikassaan.
 Rahapolitiikan tueksi tarvitaan pitkäjänteistä talouspolitiikkaa, josta päättäminen on vaaleilla valittujen hallitusten tehtävä. Tukea ei ole juuri tullut.
 Rakenteelliset uudistukset ovat jääneet jäsenmaissa tekemättä ja valtiontalouksien ylijäämiä on paisutettu sen sijaan, että niitä olisi käytetty esimerkiksi infrastruktuurin kohentamiseen tai kulutuksen elvyttämiseen.
 Draghin mielestä euroalue tarvitsisikin oman budjettinsa. Euroalue on siksi erikoinen talousalue, että 19 jäsenmaalla on yhteinen valuutta, mutta kansalliset budjetit.
 – Kaikkia menestyksekkäitä rahaliittoja yhdistää keskitetty rahoitusväline – tarvitaan siis yhteinen budjetti tai jonkinlainen vakuutusjärjestelmä, Draghi kannusti viimeisessä rahapolitiikan lehdistötilaisuudessaan torstaina.
 Euromaille on jo suunniteltu omaa budjettia, mutta se on kutistunut selvästi alkuperäisiä  suunnitelmia pienemmäksi  jäsenmaiden erimielisyyden vuoksi.
 "Draghi-Dracula imee rahamme"
 EKP:n ongelma on se, että rahapolitiikka joka sopii Italialle, Espanjalle tai Kreikalle, närästää pohjoisemmassa.
 Negatiivisista talletuskoroista on haittaa säästäväisille saksalaisille, joilla on tapana makuuttaa rahoja tileillään. Bild-lehti  vertasikin Draghia jopa Draculaan , joka imee saksalaisten tilit tyhjiksi.
 Esimerkiksi Hollannissa eläkkeet ovat riippuvaisia korkotasosta, ja jos se on pitkään pakkasella,  eläkkeet vaarantuvat .
 Tässä Suomi poikkeaa Saksasta ja Hollannista. Suomalaisille matalien korkojen politiikasta ei ole toistaiseksi koitunut harmia. Päinvastoin, meillä on nautittu halvoista asuntolainoista. Toisin kuin euroalueella yleisesti, suomalaisten käsitys EKP:sta onkin kriisivuosina eurobarometrien mukaan vain parantunut.
 Draghi keskusteli Saksan Angela Merkelin ja Italian pääministerin Mario Montin kanssa EU-huippukokouksessa 2012. Asialistalla oli jo totuttuun tapaan talous- ja rahaliiton syventäminen. Olivier Hoslet / EPA
 Draghin seuraaja joutuu tasapainoilemaan hyvin epävarmojen talousnäkymien kanssa.
 Kauppasodat uhkaavat maailmantaloutta, Britannian EU-ero brexitistä voi seurata kaaos, ilmastonmuutos vaatii toimia ja siirtolaisuuskriisi voi pahentua milloin vain. Italian taloudessa on isoja riskejä, jotka voivat pahimmillaan  aiheuttaa eurokriisin.
 Ehkäpä Draghin kaudesta jää "teen mitä tahansa" -aloituslausunnon lisäksi elämään neuvo, jonka hän antoi seuraajalleen Christine Lagardelle torstain tiedotustilaisuudessa:
 – Älä ikinä anna periksi.

Kenties suurin EU-pomo esti euroalueen tuhon – Mario Draghi väistyy keskuspankista, seuraaja joutuu keksimään uudet temput


Summary: Säkylässä palvellut varusmiesjohtaja sai rangaistuksen yhdestätoista rikoksesta.

Porin prikaatin jääkärikomppaniassa Säkylässä viime vuonna palvellut varusmiesjohtaja on saanut sakkotuomion varusmiesaikana tekemistään rikoksista.
 Vuonna 1998 syntynyt mies sai tuomion toiseen sotilaaseen kohdistuneesta lievästä pahoinpitelystä, useista esimiesaseman väärinkäyttämisistä, palvelusrikoksesta ja lievästä palvelusrikoksesta.
 Kuusi syytettä Satakunnan käräjäoikeus hylkäsi. Ne koskivat niskoittelua, pahoinpitelyä, lievää palvelusrikosta ja kahta toiseen sotilaaseen kohdistunutta lievää pahoinpitelyä. Lisäksi hylättiin yksi esimiesaseman väärinkäyttämistä koskenut syyte.
 800 euroa sakkoja
 Tuomioksi mies sai 40 päiväsakkoa eli hänen tuloillaan 800 euroa. Mies kiisti oikeudessa pääosan syytteistä mutta myönsi muutaman syytteen oikeaksi.
 Oikeus totesi miehen muun muassa laittaneen yhden uhrinsa makaamaan lumiseen maahan ja potkaisseen tätä kypärään. Hän oli myös seisottanut aliupseerikoulun oppilaita asennossa ilman hyväksyttävää syytä ruokailun aikana. Hänen katsottiin tarkoituksella nöyryyttäneen alaisiaan.
 Kantahenkilökunta ei puuttunut heti
 Satakunnan käräjäoikeus kiinnittää huomiota siihen, että kokelaan esimiehet eli kantahenkilökunnan edustajat eivät ole puuttuneet miehen tekoihin välittömästi niiden sattuessa. Oikeuden mielestä on selvää, että teot on havaittu varuskunnassa.
 Oikeus katsoo, että sakkorangaistus on miehelle riittävä myös siitä syystä, että teot ovat yksittäisinä lieviä vaikka niitä on lukumääräisesti paljon.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen vaan siitä voi valittaa.

Kokelas simputti alaisiaan Porin prikaatissa – oikeus tuomitsi sakkoihin


Summary: Itäisessä osavaltiossa poliittinen keskusta hävisi, kirjoittaa Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen.

Berliinin muuri kaatui kohta päivälleen 30 vuotta sitten ja Saksa yhdistyi. Nyt Saksassa piirretään taas uusia poliittisia jakolinjoja.
 Eilen sunnuntaina aiemmin Itä-Saksaan eli DDR:n kuulunut pienehkö Thüringen äänesti osavaltiovaaleissa. Voittajaksi nousi laitavasemmistoa edustava Die Linke 31 prosentin kannatuksella.
 Osin äärioikeistolainen Vaihtoehto Saksalle (AfD) oli toiseksi suurin 23,4 prosentin kannatuksella. Se kaksinkertaisti kannatuksensa verrattuna vuoden 2014 vaaleihin. Alle 60-vuotiaiden äänestäjien parissa AfD oli suosituin. Die Linken veikin voittoon yli 60-vuotiaiden äänet.
 Politiikan tekeminen on Saksassa vaali vaalilta vaikeampaa
 Poliittinen keskusta, vanhat kansanpuolueet kristillisdemokraattinen CDU ja sosiaalidemokraattinen SPD hävisivät. Osavaltion hallituksen muodostaminen on vaikeaa, sillä perinteisiä koalitiohallituksia ei tällä tuloksella saada muodostettua.
 Politiikan tekeminen on  Saksassa vaali vaalilta vaikeampaa, mikä heijastuu koko liittovaltion politiikkaan.
 Thüringenin kohdalla ei kuitenkaan voi puhua kahden ääripään voitosta. Die Linkeä johtaa Thüringenissä yli puoluerajat arvostusta keräävä pragmaattinen  Bodo Ramelow , joka on koko osavaltion pääministeri.
 AfD on sen sijaan Thüringenissä selvästi muun maan AfD:tä äärioikeistolaisempi.
 Pragmaattinen Bodo Ramelow johti Die Linken voittoon Thüringenin osavaltiovaaleissa. Hayoung Jeon / EPA
 AfD:n kärkiehdokkaana osavaltiovaaleissa oli  Björn Höcke , joka on yksi Saksan ristiriitaisimmista poliitikoista. Hän on AfD:n radikaalisiiven Der Flügelin johtohahmo. Der Flügel on äärioikeistolaisen politiikan vuoksi Saksan kotimaantiedustelun eli Verfassungschutzin tarkkailussa.
 Höckeä on arvosteltu häntä  ympäröivästä henkilökultista, fasistisen kielenkäytön viljelemisestä ja Saksan natsiajan historian vähättelystä. Entinen historianopettaja Höcke on muun muassa paheksunut holokaustin muistomerkin pystyttämistä Berliinin paraatipaikalle.
 Aina hänen omatkaan puoluetoverit eivät erota Höcken kirjoituksia  Hitlerin  kirjoituksista. Aiemmin syksyllä saksalaiskanava ZDF  pyysi  AfD:n poliitikoita tunnistamaan, ovatko tietyt siteeraukset Hitleriä vai Höckeä. Tehtävä osoittautui vaikeaksi.
 Vertailun seurauksena Höcke keskeytti haastattelun ja uhkaili toimittajaa seurauksilla
 – Ehkä olen jokin päivä kiinnostava poliittinen henkilö tässä maassa, kuka tietää, Höcke sanoi ja lähti haastattelusta.
 AfD:n Björn Höckeä on syytetty Saksan natsiajan vähättelystä. Ronald Wittek / EPA
 Süddeutsche Zeitungin haastattelema  äärioikeistotutkija  Matthias Quent   kuvaa  Höckeä sanalla Prä-Faschist eli esifasisti. Nimityksen voi selventää vaikka fasismin polunraivaajaksi.
 – He olivat ihmisiä, jotka avasivat tien kansallissosialismille, puhuivat turmiosta ja tuhosivat luottamuksen liberaalia demokratiaa kohtaan. Aivan kuten Höcke ja hänen puolueensa.
 Tästä arviosta voi olla montaa mieltä, mutta Thüringenissä äänestäjille oli päivänselvää, että kärkiehdokas Höcke edustaa puolueen oikeaa äärilaitaa. Se ei kuitenkaan tee kaikista thüringeniläisistä AfD:n äänestäjistä radikaaliäärioikeistoa.
 Puolue kerää kannatusta  erityisesti niiltä, jotka kokevat jääneensä jalkoihin nyky-Saksassa muurin murtumisen jälkeen. AfD lupaa nimittäin Saksan nykydemokratian “korjaamista” ja puolueen nimen mukaisesta vaihtoehtoa  Angela Merkelin  Saksalle.
 Aiemmin Itä-Saksaan kuuluneissa osavaltioissa on vielä 30 vuotta muurin murtumisen jälkeen paljon tunnetta toisen luokan kansalaisuudesta ja epävarmuutta tulevaisuudesta.
 Kyselyn  mukaan AfD:n äänestäjät kokivat toisen luokan kansalaisuutta muita enemmän. He myös kokivat muiden puolueiden kannattajia enemmän, ettei asioista saa puhua vapaasti, ja että DDR:n aikana valtio teki enemmän kansalaisten eteen kuin nyky-Saksan.
 Syyskuussa niin ikään DDR:n kuuluneissa Brandenburgin ja Saksin osavaltioissa AfD sai myös noin neljänneksen äänistä samoista syistä. Ehkä tulos olisi ilman Höckeä ollut Thüringenissä vielä parempi. Ei ole täysin selvää, onko hän puolueen nousun moottori vai jarru.
 Alun perin professorien perustamasta talouskritiikkipuolueesta on tulossa aiempaa äärioikeistolaisempi.
 AfD-puolueen johtohahmo  Alexander Gauland  sanoi vaalien jälkeen, että Höcke edustaa puolueen “keskustaa” poliittisesti.
 Arvio kertoo kristallinkirkkaasti ainakin sen, miten AfD on puolueena muuttunut. Alun perin professorien perustamasta talouskritiikkipuolueesta on tulossa aiempaa äärioikeistolaisempi ja vaalitulos vahvistanee entisestään Höcken hengenheimolaisten asemaa puolueen sisällä.

Kirjeenvaihtajan analyysi: Saksassa kysytään, juhliko fasismin polunraivaaja eilen Thüringenin osavaltiovaaleissa


Summary: Tästä moni voi vain unelmoida. Tuulia Tahvonen, 67, sai työnantajaltaan viikon isovanhempainvapaan.

Palkallinen isovanhempainvapaa on edelleen erittäin harvinainen henkilöstöetu suomalaisilla työpaikoilla.
 Kun vasta viikon ikäinen vauva kiidätettiin äkilliseen sydänleikkaukseen, oli mummon kotona tarjoama apu kultaakin kalliimpaa. Silloin kun vastasyntynyttä poikaa leikattiin Helsingissä huolestuneet vanhemmat vierellä, huolehti isoäiti  Tuulia Tahvonen , 67, isosiskosta Hollolassa.
 – Työnantajani suhtautui asiaan heti ymmärtäväisesti, vaikka en vielä varsinaisella isovanhempainvapaalla ollutkaan. Olin tytön kanssa kotona, kuljetin häntä päiväkotiin ja hoidin perheen kahta koiraa. Tein ruokaa ja siivosin. Työnantajalle oli täysin ookoo, vaikka saatoin tulla aamulla töihin myöhässä ja lähteä illalla tavallista aiemmin.
 Isosisko ja mummo kävivät katsomassa pientä toipilasta sairaalassa, jossa vauva joutuikin viettämään vanhempiensa kanssa kolmisen viikkoa. Sairaalajakson loppuvaiheessa suureksi avuksi tuli Tuulia Tahvosen työnantajan henkilöstölleen tarjoama isovanhempainvapaa. Tahvonen työskentelee Lahdessa tietoliikennekonserni DNA:ssa verkon hallintakeskuksen asiantuntijana.
 – Firman jousto toi turvallisen ja hyvän olon, toteaa Tahvonen.
 Perheenäiti Eveliina Salo kertoo, että oman lapsen joutuminen hengenvaaraan oli suuri sokki. Salon mukaan myös vanhemmat tarvitsisivat nykyistä parempaa apua traumaattiseen kokemukseensa. Hän ehdottaa keinoksi pakollista lääkärin vastaanottoa, jossa vanhempi voisi purkaa kokemuksiaan tuoreeltaan. Lääkäri voisi sitten miettiä, tarvitseeko vanhempi selviytymiseensä esimerkiksi terapeutin apua.  Janne Ahjopalo / Yle
 Viitisenkymmentä työntekijää tarttunut tilaisuuteen
 DNA on Väestöliiton mukaan edelläkävijä mahdollistaessaan iäkkäämmille työntekijöilleen isovanhempainvapaan. Palkallinen viikon vapaa koskee vakituisten työntekijöiden lisäksi vuokratyöntekijöitä sekä adoption kautta isovanhemmiksi tulleita. Vapaa pidetään ennen kuin lapsi täyttää vuoden.
 – Isovanhempainvapaa on todella hieno viesti työnantajalta koko henkilöstölle. Organisaatio kantaa sosiaalista vastuuta ja osoittaa, että iäkkäämpikin työntekijä on arvokas, sanoo Väestöliiton erityisasiantuntija ja hankepäällikkö  Anna Kokko .
 Isovanhempainvapaata on käyttänyt DNA:ssa tähän mennessä viitisenkymmentä työntekijää. Vapaa on ollut käytössä 1 600 ihmistä työllistävässä yhtiössä vuoden 2017 alusta lähtien. DNA on ollut mukana Väestöliiton  Perheystävällinen työpaikka  -ohjelmassa.
 Rintakehän leikkausarpi on pitkä, mutta kauempaa katsottuna sitä ei huomaa. Janne Ahjopalo / Yle
 Kotihoidontuki suoraan isovanhemman tilille?
 Mummojen ja vaarien merkitys lapsenlapsille on ollut viime aikoina laajemmassakin keskustelussa.  Antti Rinteen  hallitus selvittää voisiko kotihoidontuen maksaa suoraan isovanhemmille, kun nyt tuki pitää kierrättää hankalasti toisen vanhemman kautta, vaikka isovanhempi olisi hoitajana.
 Esimerkiksi Väestöliitto kannattaa kotihoidontuen maksamisen yksinkertaistamista. Siitä kuinka paljon isovanhemmat käyttävät kotihoidontukea, ei ole sosiaali- ja terveysministeriöllä tietoa, koska etuus maksetaan aina ensin vanhemmalle.
 Isovanhemman osallistumiseen lapsenlapsen elämään vaikuttaa persoona ja esimerkiksi se, onko hän vielä työelämässä vai eläkkeellä. Väestöliiton kokoaman tutkimustiedon mukaan  80 prosenttia isovanhemmista on jollakin tavalla mukana lapsenlapsensa perheen elämässä .
 Tuulia Tahvosen pitämästä isovanhempainvapaasta on kulunut nyt jo vuosi. Kun pojanpoika on toipunut mainiosti sydänleikkauksestaan, voi mummoiluun keskittyä rennosti oman työn ohessa.
 – Isovanhempainvapaa on lähentänyt minua lapsenlapsiini. Pari kollegaani, ukki ja mummi, on käyttänyt tätä vapaata. He ovat myös olleet oikein tyytyväisiä työnantajan tarjoamaan henkilöstöetuun.
 Kävelemään vastikään oppinut Nooa Salo tutkailee maailmaa innokkaasti. Janne Ahjopalo / Yle
 Lue myös:
 Perheystävällisyys on yrityksille kannattavaa – "On hienoa, että löytyy rohkeita edelläkävijöitä"
 Mummokateus voi iskeä, vaikka ei saisikaan vertailla – mikä on sopiva annos isovanhemmuutta?
 Yhdeksän lapsen isoisä Sakari Enrold hoitaa lapsenlapsiaan lähes päivittäin – tuore kysely kertoo, että vaarit ovat kasvattajina lähes yhtä aktiivisia kuin mummotkin

Oletko kuullut tästä harvinaisesta henkilöstöedusta? Vastasyntyneelle tehtiin sydänleikkaus – mummo sai palkallisen isovanhempainvapaan


Summary: Poliisi tutkii Nurmijärven kahta koulupaloa törkeinä tuhotöinä eikä sulje pois mahdollisuutta, että niiden takana olisi sama tekijä.

Valkjärven kylässä Nurmijärven Perttulassa herättiin maanantaiaamuna suureen järkytykseen.  Viikonloppuna paloi ensin koulu Lepsämässä  ja  nyt liekeissä oli kylän oma koulu.
 – Aamulla pyöräytin facebookia pikaisesti ja huomasin uutisen, että koulu palaa. En uskonut millään vaan ajoin tähän paikan päälle ja tulin katsomaan, mikä on tilanne, kertoi Valkjärven koulun vanhempainkerhon aktiivi Marko Tähtikumpu savuavien raunioiden viereltä.
 – Eihän tällaista voi ymmärtää, että kuka on niin paha. Miten se on mahdollista edes? Hän jatkaa.
 Tuhoja saapui aamupäivän aikana ihmettelemään suuri joukko nykyisiä ja entisiä kyläläisiä. Monessa perheessä lähes 100-vuotiasta koulua on käyty useassa sukupolvessa.
 – Tuntuu tosi pahalta, ei vain voi ymmärtää, miten tällaista voi sattua, totesi Christa Kaltiokumpu yhdessä tyttärensä Kiia Kaltiokummun kanssa.
 Lähes satavuotias hirsikoulu paloi korjauskelvottomaksi maanantaina aamuyöllä. Se joudutaan purkamaan. Poliisi tutkii paloa törkeänä tuhotyönä. Matti Myller / Yle
 "Kyläläisten henki ja elämä"
 Koulu on ollut hiljenevän Valkjärven kylän keskus ja moni suri palon vaikutusta yhteisöllisyyteen.
 – Kyllä se niin rakas on, että kun sen kuuli, niin itku pääsi. Tämä on ollut kaikille kyläläisille iso juttu eikä vähiten siksi, että me aikoinamme taistelimme tämän koulun säilyttämiseksi ja tämä oli asia joka yhdisti kyläläiset, nuoret ja vanhat, kertoi niin ikään paikalle tullut Jukka Salmi.
 Hänen kaikki viisi lastaan ovat käyneet koulun.
 – Täällä on 5-vuotiaasta 70-vuotiaaksi pelattu pesäpalloa pihalla. Kylällä tavallaan ei ole ollut mitään muuta jäljellä kuin tämä koulu ja se on ollut äärimmäisen tärkeä kaikille.
 Myös Kiia Kaltiokumpu puhuu entisestä opinahjostaan lämpimästi.
 – Olihan se ihanaa, oli niin helppoa olla pienessä koulussa. Kun ei ole niin paljon ihmisiä ympärillä, niin ei koe itseään kiusatuksi. Sinua autetaan ja saat tukea.
 Jukka Salmen viisi lasta kävivät kaikki aikoinaan Valkjärven koulussa. Marko Tähtikummun poika aloitti kyläkoulun ensimmäisellä luokalla tänä syksynä. Matti Myller / Yle
 Mikä on kyläkoulun kohtalo palon jälkeen?
 Marko Tähtikummun poika aloitti koulun Valkjärvellä vasta tänä syksynä ja isän toive jatkosta onkin selvä.
 – Me kaikki toivomme, että siihen tulee uusi koulu, se on ihan selvä asia.
 – Suuri suru on siitä, että miten jatkossa, säilyykö kylällä ylipäänsä koulu. On vaikea ajatella, että kunta tässä taloustilanteessa rakentaisi uutta koulua, toteaa puolestaan Jukka Salmi.
 – Siinä meni meidän Valkjärven keskus. Tässähän oli kaikkea ihanaa, toivottavasti edes tuo luistelukenttä laitettaisiin edelleen kuntoon, Christa Kaltiokumpu sanoo.
 Kaikki toivovat myös, että palon sytyttäjä saataisiin mahdollisimman nopeasti kiinni, sillä he kantavat huolta kunnan muista kouluista ja rakennuksista.
 Onko palojen takana sama tekijä?
 Nurmijärven kunta on lisännyt vartiointia kiinteistöjensä ympärillä.
 Lepsämän ja Valkjärven koulut sijaitsevat ilmateitse vajaan viiden kilometrin päässä toisistaan. Tutkinnanjohtajan, rikoskomisario Markku Lylykankaan mukaan mahdollista on, että palojen takana on sama tekijä.
 – On syytä epäillä, että kohteet on sytytetty tahallisesti tuleen. Yhtäläisyyksiä siis on, että molemmat on tahallaan sytytetty ja ne ovat puurakenteisia rakennuksia. Onko mahdollisesti sama tekijä? Ei voi poissulkea sitä mahdollisuutta, Lylykangas toteaa.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen Valkjärven koululle maanantaina aamuyöllä puoli neljältä. Sammutus- ja jälkiraivaustyöt jatkuivat kello yhteen asti iltapäivällä. Niihin osallistui enimmillään lähes 20 pelastuslaitoksen yksikköä. Matti Myller / Yle

"Se on niin rakas, että itku pääsi" – järkyttyneet nurmijärveläiset kokoontuivat suremaan tuhopoltossa palanutta kyläkoulua


Summary: Euromääräisesti mitattuna jo yli puolet metsätilakaupoista on tänä vuonna mennyt institutionaalisille sijoittajille.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Suomalaiset metsätilat ovat alkaneet kiihtyvällä vauhdilla siirtyä kotimaisten ja ulkomaisten rahastojen omistukseen. Niiden omistusosuus maan koko metsäalasta on vasta muutamia prosentteja, mutta yli puolet tämän vuoden metsätilakaupoista on mennyt institutionaalisille sijoittajille euroina mitattuna.
 Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK on huolestunut tilanteesta.
 – Miten moneen asiaan se voi vaikuttaakaan, jos yhä useamman metsähehtaarin omistaa niin sanottu kasvoton sijoittaja. Haluaisimme tästä yhteiskunnallista keskustelua, sanoo MTK:n metsävaltuuskunnan puheenjohtaja  Mikko Tiirola.
 Lasse Isokangas / Yle
 MTK esittääkin metsävaltuuskunnan kokouksessaan keskiviikkona, että maan hallitus puuttuu tilanteeseen kohentamalla metsänomistajien verokohtelua.
 Nyt rahastoja ja vastaavia kohdellaan MTK:n mukaan hellemmin, mikä hyödyttää niitä kilpailussa metsätilakaupoista. Niiden yhteisövero on 20 prosenttia, kun yksityiset metsänomistajat maksavat tuloistaan 30 tai 34 prosenttia pääomaveroa.
 – Aiomme saattaa hallituksen tietoon kantamme siitä, että metsävähennystä olisi syytä nostaa nykyisestä 60 prosentista 90 prosenttiin, jotta yksityiset metsänomistajat pärjäisivät metsätilamarkkinassa paremmin kansainvälisiä sijoittajia vastaan, Tiirola tähdentää.
 – MTK haluaa, että yksittäiset suomalaiset perheet pääsisivät taloudellisesti samalle viivalle metsätilamarkkinoilla, Tiirola sanoo.
 Metsävähennys toimii niin, että metsätilan ostaja saa tilasta niin sanotun metsävähennyspohjan, jota voi käyttää tulevissa puunmyynneissä metsäverotusta pienentämään. Metsävähennyspohja on nyt 60 prosenttia metsän hankintamenosta (yleensä ostohinnasta).
 Luonnonsuojeluliiton Harri Hölttää huolestuttaa, jos omistajavaihdokset merkitsevät hakkuiden lisääntymistä.  YLE
 Luontoväellä yhteinen huoli
 Luontoväki ja MTK ovat yleensä napit vastakkain metsäasioissa, mutta ei tällä kertaa.
 – Huoli on varmaan MTK:n kanssa yhteinen, mutta meidän huolet ovat vähän toisenlaisia. Meidän huoli on lähinnä se, että jos siellä on isot tuotto-odotukset, niin luvattu tuotto sijoittajille tehdään avohakkuilla ja muilla metsänhoitotoimilla, sanoo Suomen luonnonsuojeluliiton puheenjohtaja  Harri Hölttä.
 – Esimerkiksi rahastojen eettisillä periaatteilla näihin voidaan tietysti vaikuttaa, mutta kokonaiskuva on meidän näkökulmasta huolestuttava, Hölttä toteaa.
 Ymmärrystäkin rahastojen metsäkauppoja kohtaan löytyy.
 Rahoituksen professori Vesa Puttosen mielestä rahastojen metsäostot on pelkästään hyvä asia.  YLE
 – Jos minä jostain asiasta tässä maailmassa en ole huolissani, niin tästä kehityksestä, puuskahtaa rahoituksen professori ja Taaleri Oyj:n hallituksen jäsen  Vesa Puttonen  Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta.
 – Enemmänkin ajattelen niin, että tämä on pelkästään positiivista niin nykyisten kuin tulevien metsänomistajien kannalta. Nykyisillä metsänomistajilla on mahdollisuus myydä metsiään rahastoille ja tulevat metsänomistajat voivat ostaa rahasto-osuuksia, ei tarvitse ostaa suoraan metsää. Puunkäyttäjille eli metsäyhtiöille tämä on pelkästään hyvä uutinen, Puttonen sanoo.
 Puttonen on ollut vuodesta 2013 lähtien Taaleri Oyj:n hallituksen jäsen, Taaleri on yksi suomalaisista metsärahastojen perustajista ja osuuksien myyjistä.
 Yksityiset omistavat Suomen metsäalasta noin 60 prosenttia. Metsänomistajia on Suomessa noin 600 000.
 Lisäys: Juttuun lisätty 28.10.19 klo 18 tieto Puttosen Taaleri Oyj:n hallituksen jäsenyydestä.

MTK huolestui metsäomistuksen valumisesta "kasvottomille sijoittajille" – vaatii verohelpotuksia yksityisille metsänomistajille


Summary: Viranomaiset katkaisivat sähköt miljoonilta Kaliforniassa. Huonokuntoisten linjojen pelätään sytyttävän uusia paloja.

Kaliforniassa Los Angelesissa tuhansia ihmisiä on evakuoitu nopeasti liikkuvien pensaspalojen vuoksi.
 Tunnettua Getty Center -museota viistävä palo on uusin lukuisista Kaliforniaa tällä hetkellä kurittavista maastopaloista. Palo syttyi maantaina aamuyöllä paikallista lähellä vaurasta asuinaluetta. Arviolta 3 300 kotia evakuoitiin, ja esimerkiksi koripalloliiga NBA:n supertähti  LeBron James  joutui pakenemaan kodistaan aamuyöllä.
 James kertoo Twitterissä, kuinka hänen piti perheineen paeta Getty-paloksi ristittyä paloa. Tviiteissä James kertoo, että he etsivät tunteja yöpaikkaa. Hän myös kertoi rukoilevansa kaikkien niiden puolesta, joihin palot vaikuttavat ja kehotti kaikkia alueella hakeutumaan suojaan niin pian kuin mahdollista.
 Getty Center -museoon on suunniteltu paksut kiviseinät maastopalojen varalta ja niiden uskotaan suojaavan kokoelmaa.
 Paloalue sijaitsee  Beverly Hillsin alueen pohjoispuolella  ja sen on kerrottu levinneen myös Bel Airin alueelle, kertoo The Guardian.
 Tuuli kirittänyt paloja
 Kovat tuulet ovat entisestään pahentaneet eri puolilla Kaliforniaa riehuvia maastopaloja. Paloja on ollut ainakin 12:lla eri alueella, kertovat uutistoimistot. Los Angeles Times -lehden verkkosivuilla  paloja reaaliaikaisesti seuraavan kartan  mukaan jopa 17 paloa roihuaa eri puolilla osavaltiota.
 Maanantaina tuulet laantuivat hieman. Yhdysvaltojen kansallisen sääpalvelu ennustaa loppuviikolle kovia tuulia, Kalifornian eteläosiin jopa kovimpia tänä vuonna. Kovien tuulien pelätään voimistavan paloja.
 Toimittajat katsoivat, kuinka tuli tuhosi The Soda Rock -viinitarhaa sunnuntaina Kaliforniassa. EPA / All Over Press
 Satoja tuhansia evakuoitu viinialueilta
 Kalifornian pohjoisosassa Kincade-paloksi kutsuttu maastopalo on korventanut arviolta 218 neliökilometriä maata ja noin 190 000 ihmistä on evakuoitu. Valtaosa evakuoinneista tehtiin Sonoman viinialueilla.
 Arviolta 2,5 miljoonaa ihmistä oli sähköä viikonloppuna. Valtaosa katkoista oli suunniteltuja. Viranomaiset pelkäävät, että huonossa kunnossa olevat sähkölinjat paloalueilla kipinöivät ja aiheuttavat uusia paloja. Viranomaiset suunnittelevat vielä uusia sähkönjakelun katkoja.
 Kalifornian paloissa arvioidaan tuhoutuneen 400 rakennusta. Kalifornian kuvernööri  Gavin Newsom  on  määrännyt koko osavaltioon hätätilan .
 Lue myös :
 Kaliforniassa kuvernööri määräsi maastopalojen vuoksi koko osavaltioon hätätilan
 Kalifornialainen sähköyhtiö myöntää, että toimintavika yhtiön sähköpylväässä saattoi sytyttää maastopalon
 Los Angelesin lähellä kymmenet tuhannet määrätty lähtemään kodeistaan maastopalojen vuoksi

Kaliforniassa syttyi uusi maastopalo lähellä tunnettua museota Los Angelesissa – koripalloilija LeBron James perheineen evakuoitu


Summary: Epäilty ampuja on poliisin mukaan yli 80-vuotias mies.

Ranskassa kaksi ihmistä on haavoittunut Bayonnen kaupungissa lähellä moskeijaa sattuneessa ampumisessa, kertoo paikallinen media. Uutistoimistojen mukaan epäilty 84-vuotias ampuja on pidätetty. Poliisin mukaan miehellä on kytköksiä äärioikeistoon.
 Poliisin mukaan ampuja avasi tulen kahta miestä kohti sen jälkeen kun he yllättivät hänet moskeijan polttoyrityksestä. Poliisin mukaan 74- ja 78-vuotiaat miehet haavoittuivat vakavasti.
 Ampuminen sattui vain tunteja sen jälkeen kun Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kehotti maan muslimiyhteisöä vastustamaan "separatismia". Lokakuun alussa neljä ihmistä puukotettiin kuoliaaksi Pariisin pääpoliisiasemalla. Poliiseja puukottanut mies  oli ollut yhteyksissä radikaaleihin islamisteihin .
 Moskeijoita vastaan on hyökätty toistuvasti Ranskassa. Kesäkuussa Brestissä maan lounaisosassa ammuttiin imaamia, mutta poliisin mukaan kyseessä ei ollut terroriteko. Maaliskuussa moskeijaa rakentamassa olleet työläiset löysivät sian pään ja eläimen verta työmaalta Bergeracista.
 Vuonna 2015 satiirilehti Charlie Hebdoon tehdyn terrori-iskun jälkeen kymmeniä moskeijoita yritettiin vahingoittaa muun muassa palopommeilla ja kranaateilla. Terrori-iskussa kuoli 12 ihmistä.
 Uutistoimistolähteiden mukaan Bayonnen kaupungissa moskeija-ampumisesta epäilty mies on ollut  Marine Le Penin  oikeistopopulistisen Kansallisen liittouman ehdokkaana vuonna 2015.
 Lue myös :
 Tämä Pariisin poliisipuukotuksesta tiedetään: Tekijä ja uhrit olivat työtovereita, ranskalaismedian mukaan puukottaja oli kääntynyt muslimiksi
 Neljä poliisin työntekijää kuoli veitsi-iskussa Pariisin pääpoliisiasemalla – puukottaja työskenteli pitkään rakennuksessa

Ranskassa kaksi haavoittui ampumisessa moskeijan läheisyydessä –  epäilty ampuja pidätetty


Summary: Rehtori nosti esiin kysymyksen, saako mikään tapahtuma enää olla jatkossa maksullinen?

Onko reilua, että rahasta riippuen voi lähteä teemapäivänä lasketteluretkelle tai jäädä koulun liikkasaliin?
 Mutta entäpä se, että koko luokkaretki perutaan, kun yksi vanhempi panee hanttiin?
 Oikeusasiamies sai vuonna 2018 useampia kanteluita vanhemmilta, joissa arvosteltiin koulujen maksullisia retki- ja teemapäiviä. Kanteluissa vedottiin perustuslakiin, jonka mukaan perusopetuksen kuuluu olla maksutonta kaikille.
 Ratkaisu tuli: Kaikkien täytyy päästä mukaan
 Apulaisoikeusasiamies  Pasi Pölösen  vastaus on, että  jokaisen on voitava osallistua opetukseen ilman lisämaksua , ja järjestäjällä täytyy olla resurssit opetuksen järjestämiseen myös koulun ulkopuolella.
 Mutta ei päätös maksullisia luokkaretkiä kiellä. Siinä painotetaan, että osallistumisen täytyy olla mahdollista myös niille oppilaille, joilla ei ole mahdollisuutta kustannuksiin.
 Ratkaisun mukaan rahaa voidaan kerätä esimerkiksi varainkeruulla. Tuotot tulee käyttää kaikkien hyväksi ja varojen keräämisen pitää perustua vapaaehtoisuuteen.
 Pölösen ratkaisun mukaan tällöin jokaisella oppilaalla pitää olla mahdollisuus päästä mukaan koulun retkelle riippumatta siitä, onko oppilas tai hänen huoltajansa osallistunut varojen keräämiseen kyseistä toimintaa varten.
 Mutta onko vaikkapa luokkaretki huvipuistoon tai Helsinkiin opetusta? Tähän vedottiin yhden koulun vastatessa erään vanhemman tekemään kanteluun.
 Maksullinen ja maksuton ongelma
 Ongelmalliseksi apulaisoikeusasiamies nimesi maksuttomat ja maksulliset vaihtoehdot liikuntapäivänä.
 Tällainen oli esimerkiksi kantelu tapauksesta, jossa 30 euroa maksamalla pääsi laskettelemaan tai ratsastamaan. Maksuton vaihtoehto oli liikunta koululla. Kahden euron kyytimaksulla tosin pääsi pilkille, luistelemaan tai hiihtämään.
 Koulun rehtori vastasi selvityksessään kanteluun, että he ovat kohdelleet oppilaita tasa-arvoisesti, koska tarjolla oli myös maksuton vaihtoehto.
 Rehtori tosin toivoi asiaan selkeämpää linjausta Opetushallitukselta: että koulut saisivat niin selkeät ohjeet, ettei olisi mitään tulkinnanvaraa siitä, riittääkö maksuttomat vaihtoehdot vai pitääkö kaiken olla maksutonta kaikille oppilaille. Rehtori näki, että jos mikään ei saa maksaa mitään, jää opetussuunnitelmasta ”pahimmissa tapauksessa tällaiset oppilaita kiinnostavat ja mieleen jäävät ja motivoivat" koulupäivät kokonaan pois.
 Tapauksessa apulaisoikeusasiamies Pölönen totesi pitävänsä ongelmallisena sitä, että maksulliset vaihtoehdot mahdollistetaan pelkästään sillä, että tarjotaan maksuton vaihtoehto. Pölönen näki asian ongelmaksi kunnan ja "osin myös Opetushallituksen" kohdalla.
 Kaiken kaikkiaan Pölönen sanoi päätöksessään, että maksuton-maksullinen -tapaiset teemapäivät voivat lisätä epätasa-arvoa oppilaiden välillä tai jopa korostaa sitä, koska se jakaa oppilaat niihin, joilla on varaa osallistua ja niihin, joilla ei ole.
 Kantelut ja niiden ratkaisut löytyvät oikeusasiamiehen tiedotteen yhteydestä. Niissä on myös koulun sekä kunnan antamat vastaukset eli selvitykset kantelun ratkaisua varten.
 Pölönen lähetti vastauksensa kunnan ja koulun ohella myös Opetushallitukselle ja kulttuuri- ja opetusministeriölle “tiedoksi ja mahdollisia toimenpiteitä varten”.
 Koko luokkaretki peruttiin
 Yhdessä tapauksessa kantelijan mukaan opettajilta tuli Wilma-viestillä tieto, että ”suunnitelmissa oli” rinnakkaisluokkien yhteinen luokkaretki Helsinkiin. Tarkoitus oli kierrellä kaupungilla, käydä museossa ja aktiviteetissa sisätiloissa. Hinta ilman ruokailuja olisi noin 30–35 euroa. Matkat sisältyivät hintaan. Vanhempi kyseli maksusta ja sai vastauksen Wilmassa:
 ”Hei! Ymmärrän huolesi. Kysyin asiaa rehtorilta ja kollegoilta. Valitettavasti kaikki luokat joutuvat turvautumaan vanhempien apuun luokkaretkien ja leirikoulujen rahoittamiseksi. Kaupunki ei enää vuosiin ole antanut varoja retkien toteuttamiseen, joten varat on pitänyt pyytää vanhemmilta. Toki vanhemmat voivat järjestää varainkeruutalkoita, mutta opettaja ei voi osallistua varainkeruuseen. Meillä on siis vaihtoehtona vanhempien organisoima varainkeruu tai maksaa matka itse. Periaatteellisella tasolla peruskoulun tulisi tietenkin olla ilmainen, mutta käytännössä ilman vanhempien omaa rahoitusta emme pääse retkille.”
 Perusopetuksen tulee olla kaikille maksutonta, sanoo laki. Mutta onko luokkaretki opetusta?  Yle / Antti Kolppo
 Kantelun tehneen vanhemman mukaan Wilma-viestien vaihto jatkui, mutta hänen viimeiseen viestiin ei vastattu ja retki oli sittemmin peruttu ”rangaistuksenomaisesti” koko luokan osalta.
 Rehtori vastasi koulun toimineen omassa opetussuunnitelmassaan Opetushallituksen ohjeistamalla tavalla suunnitellessaan retkiä ja tapahtumapäiviä.
 Vastauksessaan luokkaretkikanteluun rehtori mainitsi, että luokkaretket huvipuistoihin tai muihin kohteisiin eivät sinällään sisällä  opetusta .
 Apulaisoikeusasiamies Pölösen vastaus oli, että kaupungin perusopetuksen tapa retken järjestämiseen jää osin tulkinnanvaraiseksi. Pölönen päättää, ettei ole aiheellista tutkia tapausta enempää.
 Pölönen kuitenkin huomauttaa pitävänsä “hyvin ongelmallisena”, jos koulun aloitteesta järjestetään retkiä kouluaikana ja osana koulua, mutta joissa jo lähtökohtaisesti perheiden oletetaan itse maksavan kustannukset joko osin tai kokonaan. Tämä lienee kai eräänlainen vastaus rehtorin vastaukseen, jonka mukaan luokkaretket huvipuistoihin tai muualle eivät olisi verrattavissa opetukseen.

Onko jumppasali reilu vaihtoehto, jos ei ole varaa 30 euron lasketteluretkeen? – kantelut koulujen maksullisista teemapäivistä saivat ratkaisun


Summary: Luokittaja kertoo harkitsevansa luokituksen laskemista, jos kaavaillut rakenteelliset uudistukset eivät toteudu.

Luottoluokittaja S&P Global Ratings pitää Suomen luottoluokituksen ennallaan, ja se on AA+. Luottoluokittaja katsoo talousnäkymien olevan vakaat siitä huolimatta, että Suomen talouskasvu on hidastumassa.
 Luokittajan mukaan Suomen työllisyystilastoissa näkyy viitteitä kasvun pysähtymisestä. Pääministeri Antti Rinteen (sd.) hallituksen 75 prosentin työllisyystavoite vaatiikin luokittajan mukaan kokonaisvaltaisia rakenteellisia uudistuksia. Etenkin sellaisia uudistuksia tarvitaan, jotka tukevat taloutta väestön vanhentuessa.
 Luottoluokittaja voisi harkita laskevansa Suomen luottoluokitusta, jos rakenteelliset uudistukset epäonnistuvat.
 Standard & Poor’s Global Ratings katsoo, että Suomen vienti hidastuu tulevien kahden vuoden aikana ja talouskasvu nojaa yhä enemmän kotitalouksien kulutukseen.
 Huomautus kello 19.16: Teknisen virheen takia tämä kuukauden vanha juttu julkaistiin uudelleen.

S&P piti Suomen luottoluokituksen ennallaan