Summary: Yle tenttaa tiistaina pienpuolueiden puheenjohtajia kello 21.00 TV1:llä. Seitsemän tähden liikkeen puheenjohtaja Paavo Väyrynen ei tule tenttiin, vaikka hänet on kutsuttu.

Kommunistinen Työväenpuolue - Rauhan ja Sosialismin puolesta

Ylen pienpuoluetentti pidetään tänään, tiistaina illasta televisiossa ja Yle Areenassa. Yle keräsi tietopaketin merkittävimmistä pienpuolueista ja liikkeistä.
 Näistä kaikki muut paitsi Seitsemän tähden liike ja Liike Nyt ovat tentissä edustettuina. Tähtiliikkeen puheenjohtaja  Paavo Väyrynen  kieltäytyi kutsusta ja Liike Nytiä ei kutsuttu tenttiin, koska se ei ole rekisteröitynyt puolueeksi.
 Puolueet ja liikkeet on esitelty aakkosjärjestyksessä.
 Eläinoikeuspuolue
 Eläinoikeuspuolueen puheenjohtaja Santeri Pienimäki. Yle
 Kuka on puheenjohtaja?  Santeri Pienimäki.
 Milloin perustettu?  2015.
 Mitä asioita puolue ajaa?  Eläinoikeuspuolue ajaa poliittista vallankumousta demokratian keinoin. Periaatteena on, että kaikilla elollisilla olennoilla on oltava oikeus omaan elämään ja vapauteen. Eläimillä pitää olla mahdollisuus lajityypillisen elämään, ei kuitenkaan ihmisoikeuksiin.
 Verotus on uudistettava suosimaan kasviksia, eläintuotteille haittavero. Turkistarhaus lakkautettava. Eläintuotannolle luodaan lopettamistuki ja luopuville eläintuottajille lainojen anteeksianto-ohjelma.
 Työaikaa pitää lyhentää ja sitä varten on aloitettava erilaisia kokeiluja. Työn ja perheen yhteensovittamista olisi helpotettava ja perustulokokeilua laajennetteva.
 Kuinka monta ehdokasta?  17 ehdokasta.
 Erikoisuus:  Inhimillinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten samaa mieltä : Suomen pitää olla ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa edelläkävijä, vaikka se aiheuttaisi suomalaisille kustannuksia.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten eri mieltä:  Vanhustenhoidon ulkoistamista yksityisille toimijoille tulee lisätä.
 Feministinen puolue
 Feministisen puolueen puheenjohtaja Katju Aro. Marja Väänänen / Yle
 Kuka on puheenjohtaja?  Katju Aro.
 Milloin perustettu?  Vuonna 2016.
 Mitä asioita puolue ajaa?  Feministinen puolue korostaa kolmea tavoitetta yhteiskunnassa: sukupuolten tasa-arvoa, syrjimättömyyttä ja inhimillistä turvallisuutta.
 Puolue linjaa sukupuolten tasa-arvoa ennen kaikkea talouden ja työelämän kysymyksissä. Puolue haluaa työnantajamaksuihin tasa-arvoerän, jolla rahoitetaan naisvaltaisten alojen palkankorotuksia. Feministit haluavat myös korottaa kotiäitien pieniä eläkkeitä.
 Syrjinnällä puolue viittaa rakenteisiin, joiden kautta ihmisiä marginalisoidaan ihonvärin, sukupuolen tai seksuaalisuutensa takia. Inhimillistä turvallisuutta puolestaan uhkaavat ilmastonmuutos ja miesten naisiin kohdistama väkivalta. Puolue haluaa purkaa syrjiviä rakenteita ja turvallisuutta uhkaavia tekijöitä.
 Kuinka monta ehdokasta?  Feministisellä puolueella on 37 ehdokasta 12 vaalipiirissä.
 Erikoisuus:  Feministinen puolue on muodostanut  Helsingin vaalipiirissä vaaliliiton  piraattipuolueen, liberaalien ja eläinoikeuspuolueen kanssa. Puolueella on realistiset mahdollisuudet saada ensimmäinen ehdokas läpi eduskuntavaaleissa.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten samaa mieltä : Sosiaali- ja terveyspalvelut on tuotettava ensisijaisesti julkisina palveluina.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten eri mieltä:  Vanhustenhoidon ulkoistamista yksityisille toimijoille tulee lisätä.
 Itsenäisyyspuolue
 Itsenäisyyspuolueen puheenjohtaja Henri Aitakari. IPU
 Kuka on puheenjohtaja?  Henri Aitakari.
 Milloin perustettu?  1994.
 Mitä asioita puolue ajaa?  Itsenäisyyspuolue on perustamisestaan lähtien suhtautunut kriittisesti Suomen EU- ja eurojäsenyyteen. Puolue ajaakin Suomen EU- ja euro-eroa, minkä jälkeen Suomen pitäisi solmia ETA-sopimus.
 Tämän lisäksi puolue vastustaa ankarasti Suomen Nato-jäsenyyttä ja se näkyy myös puolueen ehdokkaiden vaalikonevastauksissa. Ehdokkaat ovat lähes yksimielisesti eri mieltä väittämästä, jonka mukaan Suomen turvallisuuspoliittinen asema paranisi Nato-jäsenyyden takia.
 Kuinka monta ehdokasta?  Itsenäisyyspuolueella on 47 ehdokasta yhdeksässä vaalipiirissä.
 Erikoisuus:  Puolueen pitkäaikainen puheenjohtaja  Antti Pesonen  menehtyi pitkäaikaisen sairauden takia keväällä 2017, joten puolue on nyt uuden kauden alussa. Puheenjohtaja Henri Aitakari johdattaa puoluetta ensimmäistä kertaa eduskuntavaaleihin.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten samaa mieltä:  Sosiaali- ja terveyspalvelut on tuotettava ensisijaisesti julkisina palveluina.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten eri mieltä:  Nato-jäsenyys vahvistaisi Suomen turvallisuuspoliittista asemaa.
 Kansalaispuolue
 Kansalaispuolueen puheenjohtaja Sami Kilpeläinen. Timo Nykyri / Yle
 Kuka on puheenjohtaja:  Sami Kilpeläinen.
 Milloin perustettu?  2016.
 Kuinka monta ehdokasta?  50 ehdokasta.
 Mitä asioita puolue ajaa:  EU-maataloustukijärjestelmä pitää kansallistaa ja päätöksenteko alueellistaa. Puolue vastustaa EU:n liittovaltiota ja yhteisiä puolustushankkeita. Rajatarkastukset on palautettava. Suomen maaseutu täytyy pitää asuttuna.
 Puolue laittaisi lisää rahaa turvallisuudesta vastaaville viranomaisille, poliisille etunenässä. Suomalaisen sosiaaliturvan pitää kuulua vain suomalaisille.
 Kotihoidontuki on tuplattava. Vanhemmilla pitää olla mahdollisuus valita sopivin hoitomuoto lapsille ja osa-aikaisen työskentelyn mahdollisuutta on lisättävä. Pienimpien eläkkeiden tasoa on korotettava.
 Erikoisuus:  Paavo Väyrysen perustama puolue, josta Väyrynen lähti. Ohjelma on sama, mutta ilman Väyrystä.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten samaa mieltä : Maahanmuuttajien määrän kasvu on lisännyt turvattomuutta Suomessa.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten eri mieltä : Vanhustenhoidon ulkoistamista yksityisille toimijoille tulee lisätä.
 Liberaalipuolue
 Liberaalipuolueen puheenjohtaja Tea Törmänen. Liberaalipuolue
 Kuka on puheenjohtaja?  Tea Törmänen.
 Milloin perustettu?  2015.
 Kuinka monta ehdokasta?  Puolueella on 36 ehdokasta, eniten Uudenmaan vaalipiirissä.
 Mitä asioita puolue ajaa?  Yksilönvapautta. Kaikilla ihmisillä pitää olla vapaus valita. Se tarkoittaa oikeutta elää omaa elämäänsä, kunhan ei vie samoja oikeuksia muilta.
 Työn verotusta on alennettava, koska ihmisten pitää itse saada päättää, miten he käyttävät rahansa. Työehtosopimusten yleissitovuus on poistettava ja työehdoista sovittava paikallisesti.
 Valtion on keskityttävä ydintehtäviin. Sen tarkoitus ei ole kerätä "maksimimäärää veroja", vaan antaa ihmisten tavoitella tärkeäksi kokemiaan asioita. Alkon ja Veikkauksen monopolista on luovuttava.
 Erikoisuus:  Tukitakuu. Mikäli viranomainen ei pysty käsittelemään perusturvaa hakevan tukihakemusta tietyn ajan sisällä, päätös tehdään automaattisesti hakijan eduksi.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten samaa mieltä:  Parantumattomasti sairaalla on oltava oikeus eutanasiaan.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten eri mieltä:  Euron ulkopuolella Suomi pärjäisi paremmin.
 Liike Nyt
 Liike Nytin puheenjohtaja Harry Harkimo. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kuka on puheenjohtaja?  Harry Harkimo.
 Milloin perustettu?  2018.
 Mitä asioita puolue ajaa?  Liike Nyt on valinnut kuusi periaatetta, joihin se perustaa toimintansa. Niiden mukaan jokaisesta on pidettävä huolta, markkinatalous on toimiva tapa kehittää yhteiskuntaa, päätökset on tehtävä ympäristön kannalta kestävällä tavalla ja yrittäjyys on tehokkain tapa tehdä asioita. Näiden lisäksi liike painottaa Eurooppa-myönteisyyttä ja yksilön arvostamista.
 Vaaleissa puolue ajaa toisen asteen maksutonta koulutusta, kovempia rangaistuksia seksuaalirikollisille ja yrittäjille sosiaaliturvaa. Liike poistaisi työntekijöiden työmarkkinajärjestöjen jäsenmaksujen verovähennysoikeuden.
 Kuinka monta ehdokasta?  Liike Nyt ilmoittaa nettisivuillaan, että sillä on 109 ehdokasta.
 Erikoisuus:  Liike Nyt ei ole puolue, vaan poliittinen liike. Tämä on puolestaan tarkoittanut sitä, että jokaisen ehdokkaan on pitänyt kerätä sata allekirjoitusta ehdokkuuttaan varten. Itsenäiset ehdokkaat ovat puolestaan tehneet vaaliliittoja Liike Nyt -nimen alle.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa liikkeen ehdokkaat ovat eniten samaa mieltä:  Viinit ja vahvat oluet pitää saada ruokakauppoihin.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa liikkeen ehdokkaat ovat eniten eri mieltä:  Euron ulkopuolella Suomi pärjäisi paremmin.
 Kommunistinen Työväenpuolue
 Kommunistisen työväenpuolueen puheenjohtaja Mikko Vartiainen. Yle
 Puheenjohtaja : Mikko Vartiainen.
 Milloin perustettu?  1988.
 Kuinka monta ehdokasta?  31.
 Mitä asioita puolue ajaa?  Jokaisen pitäisi saada 1 200 euron perustulo ja oikeus työhön olisi kirjattava perustuslakiin. Kaikille olisi myös taattava ilmainen koulutus ja vapaa opiskeluoikeus. Pääsykokeet puolestaan pitäisi poistaa ja opintolainat tulisi nollata.
 Irti EU:sta, Natosta, kohti työväen valtaa ja sosialismia. Suurteollisuus on kansallistettava, samoin pankit, kaivokset, puhelin- ja teleliikenne, kuten myös sähköntuotanto ja -jakelu.
 Erikoisuus : Puolue ilmoittaa, ettei lupaa mitään, vaan vaatii.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten samaa mieltä:  Sosiaali- ja terveyspalvelut on tuotettava ensisijaisesti julkisina palveluina
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten eri mieltä: Vanhustenhoidon ulkoistamista yksityisille toimijoille tulee lisätä
 Suomen kansa ensin
 Suomen kansa ensin -puolueen puheenjohtaja Marco de Wit. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Kuka on puheenjohtaja?  Marco de Wit.
 Milloin perustettu?  2018.
 Mitä asioita puolue ajaa?  Suomen kansa ensin ajaa ”ensisijaisesti suomalaisten etuja poliittisissa kysymyksissä". Käytännössä puolue vaatii Suomen eroamista sekä Euroopan unionista että eurojärjestelmästä. Tämän lisäksi puolueen mukaan ”rajat pitää sulkea luvatta tuleville" ja tulleet pitää palautta lähtömaihin. Puolueen ehdokkaat vastustavat lähes yksimielisesti Suomen Nato-jäsenyyttä ja vaativat suoraa demokratiaa kansanäänestyksineen.
 Kuinka monta ehdokasta?  Suomen kansa ensin -puolueella on 34 ehdokasta yhdeksässä vaalipiirissä.
 Erikoisuus:  Suomen kansa ensin-puolueenpuheenjohtaja Marco de Wit tuli tunnetuksi mielenosoitusleiristä Helsingin keskustassa, jossa vastustettiin turvapaikanhakijoiden tulemista ja jäämistä Suomeen. Leiri hajosi keväällä 2015 useisiin porukoihin, joista Suomen kansa ensin -ryhmä perusti oman puolueensa.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten samaa mieltä:  Suomen ei pidä kiirehtiä kieltämään uusien bensa- ja dieselautojen myyntiä
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten eri mieltä:  Vihapuhe tulee määritellä ja asettaa rangaistavaksi rikoslaissa.
 Suomen Kommunistinen Puolue
 SKP:n puheenjohtaja Juha-Pekka Väisänen. Yle
 Puheenjohtaja : Juha-Pekka Väisänen.
 Milloin perustettu : Ensimmäisen kerran 1918.
 Kuinka monta ehdokasta?  88 ehdokasta.
 Mitä asioita puolue ajaa?  Kaikille täysi-ikäisille suomalaisille veroton 1 200 euron perusturva. Perusturva rahoitetaan esimerkiksi nostamalla isojen perintöjen ja suurituloisten verotusta.
 Kuusituntinen työpäivä. Työn tuottavuus on kasvanut ja työttömyyttä voidaan torjua 30 tunnin työviikolla. Näin ihmisillä jää enemmän aikaa itsensä kehittämiseen, perheen kanssa olemiseen ja yhteiskunnalliseen osallistumiseen.
 Hävittäjähankinnat on peruttava. Suomen ei pidä liittyä Natoon eikä mihinkään muuhunkaan sotilasliittoon. Suunnitelluilla hävittäjähankinnoilla ei saavuteta Suomen ilmatilan herruutta, puolue sanoo.
 Erikoisuus:  Rauhankasvatuksen lisääminen varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmaan. Lasten on tärkeää oppia ratkaisemaan ongelmia ja ristiriitoja sovitellen.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten samaa mieltä:  Euron ulkopuolella Suomi pärjäisi paremmin.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten eri mieltä: Vanhustenhoidon ulkoistamista yksityisille toimijoille pitää lisätä.
 Seitsemän tähden liike
 Seitsemän tähden liikkeen puheenjohtaja Paavo Väyrynen. Jarno Kuusinen / AOP
 Puheenjohtaja : Paavo Väyrynen.
 Milloin perustettu?  2018.
 Kuinka monta ehdokasta?  177.
 Mitä asioita puolue ajaa?  Vastustaa hallitsematonta globalisaatiota ja Euroopan ylikansallista yhdentymistä. Suomen on pidettävä maahanmuuttopolitiikka omissa käsissään. Maahan tulleiden turvapaikkahakemukset on käsiteltävä ja kielteisen päätöksen saaneet poistettava maasta nopeasti.
 Takuueläkettä ja lapsilisiä on korotettava. Perhevapaita pitää uudistaa niin, että perheille on turvattava vapaus päättä niiden käytöstä. Kotihoidontukea pitää maksaa siihen asti, kunnes lapsi täyttää kolme vuotta ja sen tasoa on nostettava.
 Erikoisuus:  Puolue hyväksyy jäsenikseen vain entisiä kansanedustajia ja europarlamentaarikoita. Ehdokkaat voivat liittyä kannatusjäseniksi.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten samaa mieltä:  Euron ulkopuolella Suomi pärjäisi paremmin
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten eri mieltä:  Nato-jäsenyys vahvistaisi Suomen turvallisuuspoliittista asemaa.
  Piraattipuolue
 Piraattipuolueen puheenjohtaja Petrus Pennanen. Yle
 Kuka on puheenjohtaja?  Petrus Pennanen
 Milloin perustettu?  Vuonna 2008.
 Kuinka monta ehdokasta?  Piraattipuolueella on yhteensä 87 ehdokasta. Puolueella on ehdokkaita kaikissa vaalipiireissä Ahvenanmaata lukuunottamatta.
 Mitä asioita puolue ajaa?  Piraattipuolue perustaa toimintansa omien sanojensa mukaan yksilönvapaudelle ja se vastustaa ”holhousyhteiskuntaa”. Samalla puolue painottaa sananvapautta ja avointa tietoa yhteiskunnan kehittämisessä.
 Vaaliohjelmassa puolue vaatii muun muassa, että sähkön- ja lämmöntuotannossa fossiiliset polttoaineet on korvattava vuoteen 2030 mennessä ydinvoimalla, aurinkovoimalla, tuulivoimalla sekä biopolttoaineilla. Samalla piraattipuolue muuttaisi opiskelun maksuttomaksi paitsi toisella asteella mutta myös korkeakouluissa.
 Erikoisuus:  Piraattipuolue on vaaliliitossa feministien, eläinoikeuspuolueen ja liberaalien kanssa Helsingin vaalipiiriissä. Vaaliliitolla on mahdollisuudet saada edustaja eduskuntaan.
 Puolue kisaakin vaaliliitossa lähinnä feministien kanssa siitä, kumpi mahdollisen kansanedustajan paikan saisi. Vaaliliitosta valitaan henkilö, joka on saanut siinä eniten henkilökohtaisia ääniä. Vaaliliiton vahvimmat ehdokkaat ovat piraattien Petrus Pennanen ja feministien Katju Aro.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten samaa mieltä:  Sosiaaliturvaa tulee kehittää niin, että osa nykyisistä tuista korvataan kaikille työikäisille maksettavalla, vastikkeettomalla perustulolla.
 Vaalikoneväite, jonka kanssa puolueen ehdokkaat ovat eniten eri mieltä:  Vanhustenhoidon ulkoistamista yksityisille toimijoille tulee lisätä.
 Yle järjestää tiistaina 2.4.2019 pienpuoluetentin, jossa mukana ovat Eläinoikeuspuolue, Feministinen puolue, Itsenäisyyspuolue, Kansalaispuolue, Liberaalipuolue, Kommunistinen Työväenpuolue, Suomen kansa ensin, Suomen Kommunistinen Puolue ja Piraattipuolue. Seitsemän tähden liike ei osallistu tenttiin, vaikka puolue on siihen kutsuttu. Liike Nytiä ei ole kutsuttu, koska se ei ole puolue. Lähetys alkaa Ylen TV1:llä kello 21.00.
 Lue lisää:
 Ylen puoluekannatusmittaus: Perussuomalaiset on nyt kolmanneksi suosituin puolue, SDP menetti kannatustaan
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

"Hävittäjähankinnat peruttava, 1 200 euron perustulo kaikille, opintolainat nollattava" – tätä kaikkea pienpuolueet lupaavat äänestäjille


Summary: Joka neljäs lääkäri terveyskeskuksessa on erikoistuva nuori lääkäri, joka ei ole tullut yleensä jäädäkseen.

Kuusi vuotta opintoja on takana ja lääketieteen lisensiaatin tutkinto valmis.  Christa Huuskonen  ja  Artturi Kesti  sekä yli sata muuta lääkäriä valmistuivat Tampereelta perjantaina.
 Huuskonen ja Kesti ovat molemmat lähdössä terveyskeskukseen töihin, mutta kumpikaan ei mene sinne jäädäkseen. Huuskonen menee viikon loman jälkeen vuodeksi Keuruun terveyskeskukseen.
 – Menen tosi innostuneena. Ihan hyvä päästä työn ääreen.
 Voisiko Christa Huuskonen kuvitella jäävänsä terveyskeskuslääkäriksi? Heistä on nyt kova pula.
 – Terveyskeskus on kyllä varmasti erittäin monipuolinen työpaikka. Siellä näkee elämänkirjoa. Itse ajattelin suuntautua kuitenkin kirurgiaan, Huuskonen sanoo.
 Pakollinen työjakso
 Erikoistuvien lääkäreiden pitää suorittaa yhdeksän kuukauden pakollinen työjakso terveyskeskuksessa. Arttu Kesti menee töihin Kauhajoen terveyskeskukseen.
 – Menen tosi hyvillä mielin, koska olen ollut aiemminkin Kauhajoella.
 Kesti alkaa suorittaa siviilipalvelusta kesällä Tampereen sydänsairaalassa, koska haluaa erikoistua kardiologiaan.
 – En näe todennäköisenä vaihtoehtona terveyskeskuslääkärin ammattia, Kesti sanoo.
 Marjut Suomi / Yle
 Kesti ja Huuskonen sanovat, että terveyskeskuksessa tulee varmasti eteen tapauksia, joihin on tutustunut vain kirjoissa tai hyvä, jos niissäkään. Apua nuoret lääkärit kertovat saavansa vanhemmilta kollegoilta.
 Yli 400 lääkäriä tarvittaisiin lisää
 Suomen terveyskeskukset kaipaavat kipeästi lääkäreitä, mutta nuoria lääkäreitä on vaikea houkutella edes palkalla.
 Viime lokakuussa vajaat kuusi prosenttia  lääkärin tehtävistä  oli hoitamatta Suomessa. Suurin lääkärivaje oli Kainuussa, missä vaje oli lähes 20 prosenttia. Koko Suomessa on 228:n kokoaikaisen lääkärin vajaus. Lisäksi johtavat lääkärit ovat arvioineet, että terveyskeskuksiin tarvittaisiin vajaat 200 vakanssia lisää.
 Lääkäreitä tarvittaisiin siis yli 400 lisää. Ei ihmekään, että vastavalmistuneiden lääkärien ei tarvitse stressata töiden saamisesta.
 Esimerkiksi Tampereella tarjottiin aloittavalle lääkärille 5 000 euron kokonaispalkkaa, mutta  Aamulehden mukaan  hänelle oli tarjottu jo 8 000 euroa toisaalta. Lääkäriliitto on kuullut tällaisista summista, mutta ne ovat liiton mukaan yksittäisiä.
 – Yksittäisissä tapauksissa palkkatarjoukset voivat olla hyvinkin korkeita, useita tuhansia euroja yli sopimustason. Tällöin kyse lienee enemmän tilapäisjärjestelystä, Lääkäriliiton tutkimuspäällikkö  Jukka Vänskä  sanoo.
 Kukaan tuntemani lääkäri ei halua tehdä työtään "sinne päin".  Eino Solje
 Vastavalmistuneen taulukkopalkka on 3 340 euroa ilman lisiä. Monella paikkakunnalla lääkäri saa huomattavasti enemmän. Lääkärien keskipalkka oli pari vuotta sitten noin 6 500 euroa.
 Itä-Suomen ja Tampereen yliopistojen sekä Lääkäriliiton yhteisessä tutkimuksessa nuorilta lääkäreiltä kysyttiin, mikä vaikuttaa työpaikan valintaan. 18-kohtaisessa listassa palkka sijoittui vasta sijalle 11.
 Nuorille lääkäreille palkkaa tärkeämpiä olivat työn ammatillinen kiinnostavuus, työpaikan sijainti, erikoistumisvaihe tai muu urakehitys sekä perhesyyt.
 Mahdoton tehtävä
 Suomen Lääkäriliiton toiminnanjohtaja  Kati Myllymäki  sanoo, että moni nuori lääkäri kokee, että terveyskeskus on mission impossible, mahdoton tehtävä.
 – Potilaat ovat tyytymättömiä, omaiset ovat tyytymättömiä, esimiehet ovat tyytymättömiä, jos hoidetaan liian vähän potilaita, ja hoitajat ovat paineessa. Terveyskeskuslääkäri on puun ja kuoren välissä, Myllymäki kuvaa.
 Terveyskeskuksiin on siirretty erikoissairaanhoidosta yhä vaativampia potilaita. Monisairaan vanhuksen hoitaminen on ihan erilaista kuin potilaan kohtaaminen työterveyshuollossa.
 Lääkäreille ei ole Myllymäen mukaan varattu tarpeeksi aikaa esimerkiksi lääkereseptien uusimiseen. Lääkäri ei ole välttämättä edes tavannut potilasta, ja hänen pitäisi lyhyessä ajassa käydä läpi sairaushistoria ja miettiä, tarvitaanko uusia laboratoriokokeita tai varmistua, ettei lääke päädy katukauppaan.
 Muistisairasta ei hoida vartissa
 Joensuulainen  Eino Solje  on Nuorten Lääkärien yhdistyksen varapuheenjohtaja. Hän hoitaa työssään paljon muistisairaita.
 – Jopa yli tunnin vastaanotto, jonka aikana saadaan lääkeasiat, lääkkeiden korvattavuudet, kokonaislääkitys arvioitua, kuntoutussuunnitelmat tehtyä ja omaisten kanssa keskusteltua, on varmasti kustannustehokas, vaikka saattaa tilastoissa näyttääkin tuottamattomalta työltä. Vastaanottojen aikataulun pitää olla sellainen, että on aikaa kuunnella potilasta, Solje sanoo.
 Mikael Kokkola / Yle
 Solje sanoo, että palkalla on vaikea houkutella, jos työn tekemisen edellytykset ovat pielessä. Nuoret lääkärit kaipaavat koulutusta ja tukea.
 Hyvin toimivassa terveyskeskuksessa vastaanottoajat ovat Soljen mukaan riittävän mittaisia potilaiden tulosyihin nähden. Monisairaan vanhuksen ongelmia ei ratkota 15 minuutissa.
 – Sellaisiin yksiköihin, joissa vastaanottoajat on vedetty minimiin, paperitöille ei ole varattu aikaa, eikä senioritukea ole saatavilla, on varmasti vaikeaa saada nuoria lääkäreitä, vaikka palkka olisikin suurempi. Kukaan tuntemani lääkäri ei halua tehdä työtään "sinne päin", Solje sanoo.
 Työkuorma pelottaa
 Lääkäriliiton Myllymäen mukaan terveyskeskuksissa on kolme asiaa pielessä. Ensinnäkin terveyskeskuksissa on hänen mukaansa liian vähän virkoja, mikä johtaa siihen, että työkuorma on suuri.
 Palkkauksella voi houkutella lääkärin yleensä vain lyhyeksi aikaa, jos työolot eivät muuten mahdollista työn tekoa eli potilaiden hoitamista kunnolla.  Jesper Perälä
 Lääkäriliiton laskelmien mukaan 20 vuodessa sairaaloihin on tullut 3 000 uutta lääkärin virkaa, työterveyshuoltoon ja yksityiselle 1 000 virkaa lisää kumpaankin. Samassa ajassa terveyskeskuksiin on Myllymäen mukaan tullut vain 350 uutta virkaa, vaikka työ on entistä raskaampaa.
 Samaa sanoo Nuorten Lääkärien Yhdistyksen helsinkiläinen puheenjohtaja  Sara Launio .
 – Yleislääkärin työ on lääkärintyön ydintä, joka on monipuolisuudessaan edelleen monille nuorille kiinnostava ja haluttu työ. Terveyskeskustyön järjestämiseen liittyen on kuitenkin haasteita. Jatkuvasti kuulee viestiä työn venymisestä työpäivän ulkopuolelle ja kiivaasta työtahdista.
 Joka neljäs lääkäri on erikoistuva lääkäri
 Myös virkarakenne on ongelma. Terveyskeskuksessa ei ole erikseen erikoistuvan lääkärin virkoja kuten sairaaloissa.
 Kaikkiin erikoislääkäritutkintoihin kuuluu yhdeksän kuukauden terveyskeskuspalvelu. Kyse on erikoistumiskoulutuksen osasta, joka tulee tehdä jossain vaiheessa koulutusta.
 Suomen terveyskeskuksissa olevista lääkäreistä joka neljäs on tällainen erikoistuva lääkäri, joka on vain yhdeksän kuukautta talossa. Perehdyttyään hän lähtee pois ja potilaat joutuvat tottumaan vaihtuviin lääkäreihin.
 Myllymäen mukaan terveyskeskuslääkärit ovat niin purjeessa töidensä kanssa, etteivät nuoret lääkärit kehtaa välttämättä kysyä neuvoa kokeneilta kollegoilta.
 Tampereen ylipistosta valmistui yli sata lääkäriä viime perjantaina.  Marjut Suomi / Yle
 Tamperelainen nuori lääkäri  Jesper Perälä  sanoo, että terveyskeskukset voisivat panostaa tämän työjakson sisältöön nykyistä enemmän. Myös Perälä on Nuorten Lääkärien yhdistyksen hallituksessa.
 – Nuorta erikoistuvaa lääkäriä ei pitäisi nähdä vain yhdeksässä kuukaudessa loppuun kulutettavana työvoimana, vaan koulutettavana ammattilaisena, jonka osaamisen kehittämiseen kannattaa panostaa. Näin terveyskeskusjakso saisi nuoret jäämään useammin terveyskeskuksiin töihin.
 Hyvään työpaikkaan kuuluvat Perälän mukaan myös riittävä tuki ja ohjaus, sekä mahdollisuudet kouluttautua ja kehittää omaa työtään.
 – Kun nämä asiat ovat kunnossa, ei suuria palkkahoukuttimia tarvita, vaikka työpaikka olisikin hieman syrjäisemmällä seudulla. Palkkauksella voi houkutella lääkärin yleensä vain lyhyeksi aikaa, jos työolot eivät muuten mahdollista työn tekoa eli potilaiden hoitamista kunnolla.
 Joustot kiinnostaisivat
 Sara Launio ei usko siihen, että pakollinen työjakso saisi nuoret jäämään terveyskeskuksiin töihin. Eivät usko muutkaan haastatellut lääkärit.
 Jos pakko tai palkka eivät auta, mikä sitten?
 Virkojen määrän, virkarakenteen ja työkuorman lisäksi nuoret lääkärit nostavat esille joustot.
 Sara Launion mukaan lääkäreiden pitäisi saada suurempi mahdollisuus suunnitella omaa työaikaansa kuin nyt. Lapsiperhearjessa auttaisi mahdollisuus lyhentää työaikaa, tutkijaa taas osa-aikainen työviikko.
 – Toiselta paikkakunnalta tulijat tekevät mielellään esimerkiksi 3–4 pidempää työpäivää niin, että myös kotipaikkakunnalla ehtii olla.
 – Suuri osa etenkin terveyskeskuslääkärin työstä on asiantuntijatyötä, jota voisi sijoittaa joustavasti lääkärin omien työskentelymieltymysten mukaan, Launio sanoo.
 Alex Proimos
 Lääkärien sijoittumiseen vaikuttaa myös, miten puolisolle on tarjolla töitä.
 – Perheelliselle tärkeitä ovat myös sosiaaliset turvaverkot paikkakunnalla. Yleensä tk-työhön kuuluu myös päivystämistä virka-ajan ulkopuolella, Solje sanoo.
 Ei mikään "arvauskeskus"
 Myös maine ja yhteiskunnallinen keskustelu vaikuttavat. Sote-keskustelussa on puhuttu paljon terveyskeskuksista.
 – Terveyskeskuksista on tullut ”arvauskeskuksia” ja joissain sanankäänteissä jopa jonkinlaisia sylkykuppeja. Myös poliitikot puhuvat välillä alentuvasti terveyskeskuksista. Monissa terveyskeskuksissa tehdään aivan erinomaista työtä hoitamalla potilaat kansainvälisestikin arvioiden ensiluokkaisesti, Eino Solje sanoo.
 Miten vastavalmistuneet lääkärit näkevät tulevan työnsä terveyskeskuksessa?
 – Voi olla, että terveyskeskuksessa pystyy vaikuttamaan itse asioihin vähän, Christa Huuskonen sanoo.
 Artturi Kesti sanoo, että jonkun muun pitää miettiä säästöt kuin lääkärin.
 – En pidä hyvänä lääkärinä sellaista lääkäriä, joka säästää tutkimuksista. Tutkimukset tehdään lääketieteellisin perustein ja joku muu sanoo, mistä säästetään.
 Lue lisää:
 Kainuun lääkäripula on jatkunut tasaisen huonona: “Paras keino saada lääkäreitä, on kouluttaa heitä itse”
 Yle selvitti: Pääkaupunkiseudun terveysasemissa valtavat erot – tästä näet, missä pääsisit lääkäriin lukujen valossa nopeimmin
 Pikkukuntien lääkäripulaa helpotetaan teknologian avulla – potilas voi olla 100 kilometrin päässä lääkäristä    Väkivaltaa, uhkailua ja järjetön työtaakka – selvitimme, miksi lääkärit eivät halua työskennellä päivystyksissä

5 000 euron palkka tai pakko eivät riitä houkuttelemaan terveyskeskuksiin lääkäreitä – nuoret lääkärit kertovat, mikä saisi


Summary: Alahuone on torjunut eri brexit-vaihtoehdot jo 12 kertaa ja erosopimuksen kolmesti. Tilanne on kuin Monty Python -sketsistä, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Vuosi 1975 oli käännekohta Britannian historiassa. Britit äänestivät kansanäänestyksessä ylivoimaisesti Euroopan yhteisöön liittymisen puolesta. Samana vuonna julkaistiin elokuva Monty Pythonin hullu maailma (Monty Python and the Holy Grail).
 Britannian parlamentin alahuoneen eilinen äänestys brexit-vaihtoehdoista sulki ympyrän näiden kahden merkkipaalun välillä.
 Elokuvassa on kohtaus , jossa kuningas Arthur seurueineen törmää metsässä ritareihin, jotka toistavat sanaa "Ni". Sanan "Ni" kuuleminen pelottaa Arthurin seuruetta, joka lupaa lepyttää ritareita tuomalla heille heidän vaatimansa pensaikon.
 Pensaikko ei kuitenkaan riitä, vaan ritarit vaativat, että Arthur miehineen läpäisee koetuksen. Heidän on kaadettava metsän isoin puu pelkän sillin avulla.
 Nykypäivän ja tosielämän ritarit, jotka sanovat "Ni", ovat Britannian parlamentin alahuoneen jäsenet. Eilen maanantaina he sanoivat "no" neljälle eri ehdotukselle, joilla mitattiin kannatusta brexit-vaihtoehdoille.
 Alahuone torjui tulliliiton  ja sisämarkkinoiden tavoittelun, uuden kansanäänestyksen sekä ajatuksen siitä, että brexit voitaisiin perua sopimuksettoman eron tullessa tarpeeksi lähelle.
 Ehdotus tulliliittoon pyrkimisestä hävisi vain kolmen äänen erolla, mutta hävisi kuitenkin.
 Viime viikolla alahuone oli sanonut "no" kahdeksalle eri ehdotukselle brexitin suunnasta. Lisäksi se on ehtinyt tammikuusta alkaen torjua jo kolmesti Britannian hallituksen EU:n kanssa neuvotteleman erosopimuksen.
 Tänään pääministeri Theresa Mayn  hallitus istuu pohtimaan, pitäisikö alahuonetta jotenkin lepyttää tarjoamalla sille esimerkiksi pehmeämpää brexitiä. Se olisi kuin pensaikko, joka tuskin ratkaisisi itse ongelmaa.
 Mayn hallituksen ja kuningas Arthurin seurueen päällimmäinen ero on siinä, että Mayn hallitus ei ole tähän saakka osoittanut mielenkiintoa parlamentin lepyttämiseen myönnytyksillä.
 Yhtäläistä tilanteissa on, että samoin kuin ritarit eivät päästä Arthuria metsän läpi, alahuone ei päästä Mayn hallitusta sopimuksineen irti EU:sta. Sen jäsenmaiden johtajat kokoontuvat ensi keskiviikkona jälleen ylimääräiseen huippukokoukseen pohtimaan vaihtoehtoja.
 Vaihtoehdot ovat päästää  Britannia eroamaan ilman sopimusta kaksi päivää myöhemmin tai myöntää sille uudelleen lisää aikaa.
 Lisäaika törmää kuitenkin vaalikalenteriin: jos ero lykkääntyy, Britannian on EU:n mielestä pakko osallistua eurovaaleihin.
 Tämä johtuu siitä, että Britannialla on oltava vaaleilla valittu edustus Euroopan parlamentissa jotta parlamentti olisi varmasti toimivaltainen.
 Vaalien järjestäminen olisi omituista ja poliittisesti hankalaa etenkin pääministeri Maylle. Mantereen puolellakin ajatus jakaa mielipiteitä.
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron  on tiettävästi vastustanut jatkoaikaa tällä perusteella. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  on toisaalta sanonut, että pitkä jatkoaika on pidettävä tarjolla, jos Britannia haluaa muuttaa lähestymistapaansa.
 Vaihtoehtoisia lähestymistapoja oli tarjolla eilisessä alahuoneen äänestyksessä, mutta ne torjuttiin. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että brexitin lykkääminen uudelleen olisi suljettu pois.
 Uusi lykkäys  houkuttaa monia EU:n puolella, sillä se välttäisi sopimuksettoman eron tuoman taloudellisen iskun ja jättäisi auki monen haikaileman mahdollisuuden, että Britannia vielä muuttaisi suuntaansa. Toisaalta jo edellisessä brexit-hätäkokouksessa käytettiin puheenvuoroja, joiden mukaan absurdi peli kannattaisi jo viheltää poikki.
 Parlamentin alahuoneen taipumattomat ritarit toistelevat sanaa "Ni", ja Britannian ero ilman sopimusta käy päivä päivältä lähemmäksi. Pääministeri Mayn tehtävä on kuin kuningas Arthurin koetus: Kaada metsän suurin puu sillillä.

Analyysi: Parlamentti hokee "ei" kuin vanhan sketsin ritarit – samaan aikaan Britannia lipuu kohti sopimuksetonta eroa


Summary: Kerrostaloalueilla suuri osa asukkaista ei omista mökkiä, vaan on julkisen viheralueen varassa

Kaupunkien jatkuva kasvu ja asuinalueiden tiivistäminen nakertaa viheralueita. Suomessa on tähän asti kaavoituksella pyritty varaamaan luontoalueita kaikille kaupunkilaisille. Nyt tilanne on Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori  Liisa Tyrväisen  mukaan muuttumassa.
 Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla yleiskaavassa noin neljäsosa viheralueista on varattu erilaiseen rakentamiseen.
 – Tiivistämistä tarvitaan, mutta viheralueiden väheneminen voi johtaa siihen, että ihmiset lähtevät autolla hakemaan luontoa kaupungin ulkopuolelta ja hiilijalanjälki sitä kautta kasvaa, varoittelee professori Liisa Tyrväinen.
 Tyrväinen tutkii luonnon virkistyskäytön terveysvaikutuksia ja niiden taloudellista arvoa Luonnonvarakeskus Lukessa.
 Luonto, vain varakkaiden etuoikeus
 Se, että luontoalueita on ollut tarjolla kaikille varallisuudesta riippumatta, on ollut Tyrväisen mielestä tärkeä tasa-arvotekijä.
 – Luontoa on esikaupunkialueilla ollut aiemmin hyvin, nyt viheralueet ovat tiivistämisen myötä vähenemässä. Suurella osalla asukkaista ei kuitenkaan ole veneitä tai mökkejä, vaan he ovat julkisten viheralueiden varassa, hän muistuttaa.
 Luontoalueiden läheisyys nostaa jo asuntojen hintoja. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla Keskuspuiston lähellä olevien asuntojen hinnat ovat Tyrväisen mukaan muutaman prosentin kalliimpia.
 Professori ei pidä hyvänä kehityksenä sitä, että luonnon lähellä asumisesta tulisi vain varakkaiden etuoikeus.
 Luonto parantaa terveyttä ja kuntoa ja vähentää stressiä, listaa tutkimusprofessori Liisa Tyrväinen  Toni Määttä / Yle
 Luonto saa liikkeelle
 Professorin mielestä puita, puistoja ja viheralueita pitäisi olla kävelyetäisyydellä, koska ne houkuttelevat liikkumaan. Mitä kauempana viheralueet ovat, sitä korkeampi on myös kynnys lähteä.
 – Viherympäristö lisää tutkimusten mukaan arkiliikuntakertoja, ja ihmiset kokevat lisääntyneen liikunnan myötä myös terveytensä parantuneen, selvittää professori Liisa Tyrväinen.
 Luontoalueiden tulisi olla laadukkaita ja helposti saavutettavia.
 – Ihmiset arvostavat luonnonmukaiselta näyttävää, vanhaa, järeää, helppokulkuista metsää, jossa on melko hyvä näkyvyys, sanoo Luken Liisa Tyrväinen.
 Puistoaktivismi kasvussa
 Kaupunkien keskustoissa käydään jatkuvasti  asukkaiden ja virkamiesten välistä taistoa  siitä, saako puita kaataa, tai puistoalueelle kaavoittaa lisää asuntoja.
 Uusien raideyhteyksien asemien ympäristöt rakennetaan tehokkaasti. Espoossa metro on mullistanut mm. Suomen kansallismaisemaksikin valitun Tapiolan puutarhakaupungin ytimen.
 – Alkuperäinen ajatus puutarhakaupungista on tässä ydinkeskustassa unohdettu. Paluuta entiseen ei ole, rakennusmassat ovat niin valtavia, sanoo espoolainen  Marjatta Larsio , joka on asukasyhdistys Tapiolan Killan puheenjohtaja.
 Länsimetron myötä Tapiolan ytimessä asukasmäärä moninkertaistuu ja palveluja tulee lisää. Asukasyhdistys yrittää pitää kiinni siitä, mitä puutarhakaupungista on jäljellä.
 – Onneksi ympäristössä on vielä jäljellä Tapiolalle tyypillistä vehreyttä, puita, kasvillisuutta, metsääkin ja ihanat niityt, luettelee Larsio.
  Lapsille syntyy luontosuhde, kun he  tottuvat  liikkumaan luonnossa pienestä pitäen.  asukasyhdistys Tapiolan Killan puheenjohtaja Marjatta Larsio
 Alueen ajatuksena on ollut vehreä, väljä ja asukaslähtöinen puutarhakaupunki. Larsio ottaa esimerkiksi Silkkiniityn, jossa on talvella hyvät hiihtoladut, joille asukkaat pääsevät kotiovelta. Kesäisin niitty kokoaa väkeä piknikille ja urheilemaan.
 – On tärkeää, että metsää, puistoa ja niittyjä on kävelymatkan päässä, että ei tarvitse lähteä kauas. Lapsille syntyy luontosuhde, kun he tottuvat liikkumaan luonnossa pienestä pitäen, Larsio korostaa.
 – Miten meille voi muodostua luontosuhde, jos emme ole kosketuksissa luonnon kanssa, myös Luken professori Liisa Tyrväinen pohtii.  Asialla voi olla hänen mielestään kauaskantoiset seuraukset myös luonnon arvostuksen ja suojelun kannalta.
 Espoon Tapiola kuvattuna vajaat 50 vuotta sitten. Tarkkaa kuvausvuotta ei ole merkitty kuvan yhteyteen. Volker von Bonin / Museoviraston kuvakokoelmat, Historian kuvakokoelma
 Luonto on halpa lääkäri
 Viheralueiden määrän on väestötutkimuksissa todettu vaikuttavan myönteisesti ihmisten mielenterveyteen.
 – Lyhytkin vierailu metsässä tai muulla laadukkaalla luontoalueella palauttaa stressistä, professori Liisa Tyrväinen kertoo.
 Kansalaisten liikkumista voidaan hänen mielestään edesauttaa tarjoamalla ja pitämällä yllä viherympäristöjä. Samalla syntyy säästöä terveysmenoissa.
 Esimerkiksi mielenterveysongelmat ovat merkittävä sairastavuuden syy Suomessa. Vähäisen liikunnan on arvioitu aiheuttavan 1,5–4,4 miljardin vuosittaiset lisäkustannukset terveydenhuoltomenoissa ja sairauspoissaoloina.
 Maaperän kanssa tekemisissä oleminen parantaa ihmisten vastustuskykyä sairauksille ja puhdistaa suoliston mikrobikantaa.  tutkimusprofessori Liisa Tyrväinen
 – Luonnossa oleskelu ja liikkuminen parantavat tutkimusten mukaan mielialaa, koettua terveyttä ja kuntoa sekä auttavat irtautumaan arjesta ja kohentavat itsetuntoa, Tyrväinen luettelee.
 Maaperän kanssa tekemisissä oleminen parantaa ihmisten vastustuskykyä sairauksille ja puhdistaa suoliston mikrobikantaa.
 Kokemukset terveillä henkilöillä voisivat Tyrväisen mukaan ennakoida, että metsää voitaisiin hyödyntää myös sairauksien hoidossa, kuntoutuksessa ja sairauksien ehkäisyssä. Sillä voisi olla iso merkitys kansanterveyden edistämisessä.
 Kaupunkilaiset hymyilemään
 Helsinkiläisille ja tamperelaisille tehdyistä kyselytutkimuksista on selvinnyt, että luonnossa olo on parantanut kaupunkilaisten mielialaa ja lisännyt myönteisiä ja vähentänyt kielteisiä tuntemuksia.
 Luonnossa olon vaikutukset muuttuivat tilastollisesti merkitseviksi, kun lähiviheralueita käytettiin vähintään kahdesta kolmeen kertaan viikossa, yli viisi tuntia kuukaudessa tai kun maaseudun luontokohteilla vierailtiin kahdesta kolmeen kertaa kuukaudessa.
 .
 Tapiolan puutarhakaupungin ytimessä asukasmäärä moninkertaistuu.  Markku Pelkonen / Yle
 Vaikutuksia jo vartissa
 Pelkän metsämaiseman katselun on Japanissa tehdyissä kenttätutkimuksissa todettu rentouttavan enemmän verrattuna rakennettuun kaupunkimaisemaan.
 Metsässä ja rakennetussa puistossa palauduttiin työn rasituksista huomattavasti paremmin kuin kaupungin keskustassa.  Tutkimusprofessori Liisa Tyrväinen
 Metsän myönteisiä vaikutuksia mielialaan todistaa Tyrväisen mukaan hyvin myös Helsingissä tehty tutkimus.
 – Metsässä ja rakennetussa puistossa palauduttiin työn rasituksista huomattavasti paremmin kuin kaupungin keskustassa. Myönteisiä vaikutuksia saatiin jo 15 minuutissa, selvittää Tyrväinen.
 Viheralueiden määrän on havaittu olevan yhteydessä vähäisempään määrän sydänkuolemia.   tutkimusprofessori Liisa Tyrväinen
 Samassa kokeessa havaittiin sydämen syketaajuuden vaihtelun olevan suurempi ja sykkeen hitaampi viheralueilla.
 Pidempi elämä
 Viheralueiden merkitystä terveydelle on arvioitu myös kuolleisuusrekisterien avulla. Esimerkiksi Englannissa työikäisen väestön kokonais- ja sydäntautikuolleisuus olivat pienempiä väljillä ja vihreillä asuntoalueilla.
 – Vähiten terveyseroja eri tuloluokkien välillä oli alueilla, joissa oli eniten luontoalueita. Viheralueiden määrän on havaittu olevan yhteydessä vähäisempään määrän sydänkuolemia. Äskettäin on tullut tutkimuksia myös viheralueiden yhteydestä alentuneeseen hengityselinsairaus- ja syöpäkuolleisuuteen, Tyrväinen kertoo.
 Jutusta voi keskustella tänään tiistaina 2.4. klo 22:een saakka.

Kaupunkien tiivistäminen jättää ihmisille tärkeitä viheralueita rakentamisen alle – Hiilijalanjälki kasvaa, jos luontoon lähdetään autolla


Summary: Taustalla on Turkin aikomus ostaa ohjusjärjestelmä Venäjältä.

Kuukausia kestäneiden varoitusten jälkeen Yhdysvallat on lopettanut F-35 -hävittäjän osien toimittamisen Turkille.
 Päätöksen taustalla on Turkin suunnitelma ostaa ohjusjärjestelmä Venäjältä.
 Osien ja manuaalien myymisen lopettaminen on ensi askel, jolla varsinaisten hävittäjien toimittamisesta ensi kesänä ollaan luopumassa.
 – Yhdysvallat on selvästi ilmoittanut Turkille, että se ei voi hyväksyä venäläisen S-400 -ohjusjärjestelmän hankintaa, sanoo Pentagonin puhemies  Charles Summers .
 Yhdysvaltain toimet tulivat vain muutama päivä sen jälkeen, kun Turkin ulkoministerin mukaan venäläisen ohjusjärjestelmän kaupassa keskustellaan jo toimitusajasta.
 Yhdysvallat ja muut NATO-liittolaiset ovat varoittaneet Turkkia, siitä että venäläisten järjestelmä ei ole NATO-yhteensopiva ja että kauppa on uhka F-35 -hävittäjille. Turkki on myös NATOn jäsen.
 Erityisenä pelkona on, että jos Turkki ostaa sekä amerikkalaista että venäläistä teknologiaa, Venäjällä on pääsy F-35 -hävittäjien teknologiaan ja sitä kautta löytämään tapoja, kuinka puolustautua näitä hävittäjiä vastaan.
 Aiheesta lisää:
 "Vakava uhka" – amerikkalaissenaattorit haluavat kieltää lailla F-35 -häivehävittäjien toimittamisen Turkille

Yhdysvallat lopetti F-35 -hävittäjien osien toimittamisen Turkille


Summary: Muutokset hyväksytään vasta, kun on varmistettu, että Boeing on vastannut kaikkiin tarvittaviin kysymyksiin.

Yhdysvaltojen ilmailuviranomainen vaatii lentokonevalmistaja Boeingilta lisätoimia ennen kuin sen turmakonemallin lentokielto voidaan kumota.
 Boeing kertoi aiemmin päivittäneensä 737 Max -konetyyppinsä ohjelmistoja kahden tuhoisan onnettomuuden jälkeen.
 Yhdysvaltojen ilmailuhallinto FAA kertoo, ettei se voi hyväksyä muutoksia ennen kuin on varmistettu, että Boeing on vastannut kaikkiin tarvittaviin kysymyksiin.
 Boeingin konemallin turvajärjestelmiä on epäilty vialliseksi, sillä konetyyppi on pudonnut lyhyen ajan sisällä sekä Indonesiassa että Etiopiassa pian nousun jälkeen. Turmissa kuoli yhteensä lähes 350 ihmistä.
 Ilmailuviranomaiset määräsivät 737 Max -koneet viime kuussa laajaan lentokieltoon.

Yhdysvaltojen ilmailuviranomainen: Boeingin turmakonemallin korjaukset eivät riitä


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian parlamentti äänesti myöhään maanantaina neljästä vaihtoehdosta Britannian EU:sta eroamiseksi.
 Yksikään vaihtoehto ei saanut parlamentin alahuoneessa enemmistöä, joten hallittu ero EU:sta on edelleen umpikujassa.
 Tulliliitto vaihtoehdon kohdalla äänestys meni tiukaksi, sillä sitä vastusti 276 edustajaa ja sen hyväksyi 273. Vastustajat voittivat siis vain kolmella äänellä.
 Pääministeri  Theresa Mayn  EU:n kanssa neuvottelema Brexit-sopimus saattaa tulla vielä parlamentin äänestykseen tällä viikolla. Tämä olisi jo neljäs äänestys sopimuksesta.
 Britannian Brexit-ministeri  Stephen Barclay  piti vielä mahdollisena, että tämän neljännen äänestyksen kautta Britannia voisi erota sopimuksen mukaisesti 12. huhtikuuta, vaikka irtautuminen ilman sopimusta näyttää nyt entistä todennäköisimmältä.
 Ilman sopimusta irtautuminen pidetään painajaismaisena vaihtoehtona erityisesti kansainvälisille yrityksille.
 Aiheesta lisää:
 Britannian parlamentti äänesti Brexitistä – yksikään neljästä eri vaihtoehdosta ei saanut enemmistöä

Brexit edelleen umpikujassa: brittiparlamentti ei löytänyt vaihtoehtoista irtautumistapaa EU:sta


Summary: Viranomainen arvioi, että pakotteet tulisivat voimaan toukokuussa.

Yhdysvallat harkitsee uusia pakotteita Irania vastaan.
 Pakotteet koskisivat sellaisia talouden alueita, jotka eivät vielä kuulu pakotteiden piiriin, kertoi Turmpin hallinnon virkamies lehdistötilaisuudessa.
 Viranomaisen mukaan uudet pakotteet tulisivat voimaan Yhdysvaltojen ydinsopimuksesta irtautumisen vuosipäivän tienoilla toukokuussa.
 Iran sopi Yhdysvaltojen, Saksan, Ranskan, Britannian, Venäjän ja Kiinan kanssa ydinsopimuksen, jonka tarkoituksena on pitää Iran aina vähintään vuoden päässä ydinaseen valmistamisesta.
 Ulkovallat puolestaan lievensivät asteittain Irania kohtaan asetettuja talouspakotteita.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  piti kuitenkin sopimusta huonosti neuvoteltuna ja hän irtisanoi Yhdysvallat sopimuksesta toukokuussa 2018.

Yhdysvallat harkitsee lisäpakotteita Iranille


Summary: Miten sinisten tentti meni? Terhon suoriutumista Ylen vaalitentissä analysoivat verkossa politiikan tutkija Johanna Vuorelma Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija Antti Mustakallio ja Ylen Heikki Valkama. Voit katsoa suoraa lähetystä Areenasta.

Tuhat poliisia maksaa noin 100 miljoonaa euroa. Sen siniset lupaavat, vaikka eivät juuri muita lukuja tarjoa, sanoi sinisten puheenjohtaja  Sampo Terho  sanoi Ylen vaalitentissä.
 Siniset on sitoutunut Terhon mukaan myös 64 hävittäjän hankintaan aluksi. Sitten hävittäjiä lisättäisiin: tavoitteena sinisillä on 100 hävittäjää. Turvallisuuskysymyksissä kustannukset ovat toisarvoisia.
 – Autoilu on kansalaisoikeus, Terho sanoi. Autovero pitää hänen mukaansa poistaa kokonaan kuuden vuoden aikana. Korvaavat verorahat saataisiin työllisyyttä nostamalla.
 Terhon suoriutumista Ylen vaalitentissä analysoivat verkossa politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija  Antti Mustakallio  ja Ylen  Heikki Valkama . Voit katsoa suoraa lähetystä Areenasta.
 Mikä oli tentin kohokohta?
 Antti Mustakallio : Tentin kohokohta oli mielestäni ilmastokeskustelu, jossa Terho pääsi selvittämään sinisten ilmastolinjauksia. Sieltä tulikin kiinnostavasti yhtäältä painotus siitä, että köyhien niskaan ei saa ilmastonmuutoksen torjuntaa kaataa. Toisaalta kansalaisia ei saa pakottaa mihinkään. Terholla oli vahva luottamus siihen, että kyllä ihmiset tietävät miten toimia sitten, kun saavat tiedon asiasta. Samalla Terho painotti, että ilmastonmuutos on todella merkittävä ongelma, mutta ei halunnut langettaa Suomelle roolia olla asiassa edelläkävijä. Isot ratkaisut pitää tehdä muiden maiden kanssa yhdessä kansainvälisesti.
 Johanna Vuorelma : Terhon esiintyminen tentissä oli varsin erilainen tyyliltään kuin puheessa. Puheessa Terho pyrki dramaattiseen julistuksellisuuteen, mutta tentissä Terho kierteli ja jätti konkreettiset keinot aika useasti ilmaan. Tentin kohokohta oli linjaukset turvallisuuspolitiikasta, jossa Terho toi selväsanaisesti esiin, että kustannukset ovat tässä kysymyksessä toisarvoisia. Sata hävittäjää on Terhon mukaan linjassa puolueen turvallisuuskäsityksen kanssa, niiden rahoittaminen on toisarvoinen kysymys. Muissa politiikkakysymyksissä budjettikuri nousee esiin, mutta tässä marssijärjestys on yksiselitteisesti se, että hävittäjähankintojen kustannukset eivät ole olennaisin kysymys – eikä niiden hintalappua tarvitse edes kysellä.
 Mikä oli tentin outo hetki?
 Antti Mustakallio : Mielestäni tentin outo hetki oli juuttuminen siihen, onko Sampo Terho aikeissa loikata puolueestaan sitten, kun pääsee kansanedustajaksi. Terho sai vakuuttaa pariin otteeseen - lähes loukkaantuneena - ettei mitään tällaista ole suunnitteilla. Keskustelu meni siinä kohtaa oudon junnaavaksi.
 Johanna Vuorelma : Tentin outo hetki oli Terhon heitto siitä, että vaikka kotiseutu on kiva juttu, sieltä on hyvä välillä lähteä poiskin. Tämä irrallinen kommentti jäi leijumaan ilmaan – mitä hän sillä tarkoitti, työperäistä muuttamista? Linjaus oli yllättävä juuri sen takia, että puolue painottaa perheen ja kodin pyhyyttä. Jossain määrin tämä hämäryys kuvastaa laajemminkin puolueen ideologista linjaa, jossa on aineksia monelta eri suunnalta. On talousliberalismia ja kristilliskonservatiivisia arvoja – ehkä tässä kohtaa periaatteet ovat jossain määrin ristiriidassa? Koti on pyhä, mutta niin on valtiontalouskin, jonka kohentamisen nimissä pitää olla tarpeen vaatiessa valmis jättämään kotiseutu taakse?
 Toistuiko tentissä jokin ydinsanoma?
 Antti Mustakallio : Puheessa perhe tuli kovin vahvasti esille. Tentissä ehkä vähemmän. Siinä taas tuli esimerkiksi ilmastonmuutospuheen yhteydessä puhe yksilöiden oikeuksista ja vapauksista toimia pakottamatta niin kuin parhaaksi näkevät. Mielenkiintoisella tavalla Terhon johtamien sinisten peruseetoksessa halutaan yhdistää säilyttävä ja perinteitä vaaliva kulttuurikonservatiivisuus lainsäädännölliseen liberalismiin, jossa pakotetaan vähän ja annetaan yksilöille mahdollisuus löytää oikeat ja fiksut toimintatavat. Näin ainakin joidenkin kysymysten yhteydessä. Toisaalta sitten turvallisuuspolitiikka tuntuu jyräävän yläpuolella jonkinlaisena erityiskysymyksenä: hävittäjiä on ostettava tosi paljon, vaikka tulisikin kalliiksi.
 Johanna Vuorelma:  Puolueen ydinsanoma on ollut turvallisuus, johon puolue viittaa epämääräisesti "kansanturvallisuuden" käsitteellä, mutta tässä tentissä turvallisuussanoma ei korostunut. Sen sijaan illan ydinsanoma liittyi yksilön vapauteen, jota siniset näyttää puolustavan vankasti valtion holhoustoimilta ja muulta hallinnalta. Yllättävää on, että siniset asemoituu kapean "yövartijavaltion" puolustajana, vaikka Suomessa on edelleen hyvin laajaa kannatusta hyvinvointivaltiolle. Ajatus mahdollisimman pienestä valtiosta, joka huolehtii etupäässä kovasta turvallisuudesta, ei tutkimustiedon valossa vetoa suureen määrään äänestäjiä, jotka haluavat valtion vahvaa roolia esimerkiksi sosiaalipolitiikassa.
 Meniköhän se ihan näin? Tuliko tentissä esille jokin erikoinen väite?
 Antti Mustakallio : Hälytyskelloni soivat siinä kohdassa, kun Terho tuntui luottavan lähes varauksetta työllisyyden kasvuun. Sitten kun kysyttiin konkreettisia keinoja, niitä kuulemma tullaan löytämään. Tämä ei ole varsinainen faktavirhe, mutta osoittaa mielestäni merkittävää löperyyttä aivan ratkaisevan tärkeän kysymyksen edessä. Tosin tasapainon nimissä todettakoon, että monilla muillakaan puoluejohtajilla ei ole ollut mainittavia konkreettisia keinoja ja heillä on ollut myös yhtäläinen luottamus kuin Terholla siihen, että työllisyys kyllä nousee.
 Johanna Vuorelma :Terhon puhe autoilusta "kansalaisoikeutena" on erikoinen väite. Kansalaisoikeudet ovat yleensä perustuslakiin kirjattuja perusoikeuksia kuten äänioikeus. Miten autoilun voisi hahmottaa kansalaisoikeutena ja mikä on valtion rooli sen toteuttamisessa? Yksikään puolue ei ole kieltämässä autoilua, joten koko ajatus autoiluun kohdistuvasta pakkovallasta on suorastaan absurdi.
 Huomasitko tämän? Pieni tai iso asia, joka saattoi mennä monelta ohi?
 Antti Mustakallio : Sampo Terholle kielikysymykseen liittyy jonkinlaista eksistentiaalista erityisvärähtelyä. Hän oli kuin miellyttävän sähköiskun saanut, kun ns. pakkoruotsi nostettiin pöydälle. Tämä kysymys ei ole ainoastaan yksittäinen politiikkakysymys vaan myös identiteettimarkkeri, ts. verraten monet sinisten äänestäjät kokevat tämän sellaiseksi asiaksi joka heitä yhdistää.
 Johanna Vuorelma : Huomionarvoista oli, että Terho piti "hupaisana" ajatusta, että joku sinisten mahdollisesta eduskuntaryhmästä, jos sellainen saadaan muodostettua vaalien jälkeen, loikkaisi toiseen puolueeseen. Tämä skenaario ei ole kuitenkaan kaukaa haettu, kun ottaa huomioon tämän vaalikauden lukuisat loikkaukset sekä sen, että peräti Jussi Niinistö, jonka pitäisi kuulua sinisten ydinjoukkoon, on kierrellyt kysymystä mahdollisesta loikasta. Myös Ari Jalosen ehdokaskuviot ovat herättäneet hämmennystä.
 Puheenjohtaja Terho sai pitää myös valmistellun puheen. Miten puhe onnistui?
 Antti Mustakallio : Puhe oli tyyliltään julistuksellisempi kuin muiden puoluejohtajien puheet. Terho ääni nousi ja tärkeät iskulauseet lausuttiin karskeilla äänenpainoilla. Tästä tuli sellainen pohdinta, oliko Terho kenties puhetta ennen ylivirittynyt ja kompensoiko hän jännitystä reimalla esiintymisellä. Oli miten oli, intiimissä tilassa pienelle yleisölle tällainen puhetyyli ei välttämättä toimi hyvin - joskin siitä päättävät toki lopulta äänestäjät. Ilahduttavasti puheessa tulivat varsin selvästi esille sinisten isot aattelliset linjaukset: perheen (”kaiken perusta” ja toisaalta yksilöiden vastuun (sitä ei voi valtio korvata) painottaminen. ”Suomalainen elämäntapa” on hyvä ja oikea eikä sitä tarvitse hävetä. Lopussa oli voimakasta vetoamista sen puolesta, että kuulija äänestäisi sinisiä. Loppu huipentui voimakkaaseen toistoon: ”Haluatko että … siniset turvaa.” Aivan lopussa oli ohut viittaus John F. Kennedyn virkaanastujaispuheen ajatukseen siitä, että ihmisten pitäisi kysyä itseltään, mitä haluavat tehdä maansa eteen. ”Me olemme niitä ihmisiä, joita olemme odottaneet rakentamaan paremman Suomen.” Puheessa ei tullut esille juurikaan konkreettisia keinoja, mutta sitäkin enemmän vakuuttamista oman puolueen kyvystä taata tietynlainen elämäntapa, jota sinisten kannattajat arvatenkin suosivat.
 Johanna Vuorelma : Terhon puhe poikkesi muista puheenjohtajapuheista tyylillisesti – se pyrki paatoksellisuuteen, suuriin visioihin, dramatiikkaan. Muiden kohdalla puheet ovat olleet pitkälti vaaliohjelman läpikäyntiä, Terho ei keskittynyt politiikkakeinoihin vaan ponnekkaisiin julistuksiin: "Minä kerron miksi – koska peruskysymyksiin vastataan perusarvoilla!" Ehkä yllättävä valinta oli lähteä maalaamaan isoa kuvaa länsimaisesta kriisistä ja tulkita Suomen tilannetta siitä viitekehyksestä käsin. Tämä oli yllättävää puolueelta, joka painottaa Suomen ja suomalaisuuden erityislaatuisuutta. Oliko tarkoitus sanoa, että Suomen samastuminen länsimaalaisuuteen on ahdistuksen juurisyy? Pitäisikö Suomen tempautua irti länsimaisesta viitekehyksestä ja palata impivaaralaisuuteen? Puheen ideologinen linja muistutti varsin paljon yhdysvaltalaista kristillisoikeistoa – "Valtio on välttämätön paha, perhe on välttämätön hyvä." Missä määrin tällainen retoriikka puhuttelee suomalaista äänestäjää, jonka luottamus valtiollisiin instituutioihin on poikkeuksellisen korkeaa verrattuna muihin maihin?
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue sai oman päivänsä, Terhon tentti oli viimeinen
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Sinisten puheenjohtaja  Sampo Terho  oli viimeinen.
 Li Anderssonin  (vas.),  Petteri Orpon  (kok.),  Antti Rinteen  (sd.),  Pekka Haaviston (vihr.),  Jussi Halla-ahon  (PS),  Juha Sipilän  (kesk.),  Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd.) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 1.4 kello 15.30 juttuun lisätty tieto, että myös Jussi Halla-ahon tentti on katsottavissa Yle Areenassa.
 Lue lisää:
 Tavoitteena halvemmat autot, lisää poliiseja ja sata hävittäjää – Tällainen puolue on Sampo Terhon siniset, joka taistelee olemassaolostaan
 Erilainen pääministeritentti: Sampo Terho nauroi mutta järkyttyi, kun hänen lapsensa väitti isänsä muuttuneen punaiseksi – video
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

Terho lupasi Ylen tentissä: autovero pois, tuhat uutta poliisia ja sata hävittäjää – lue liveanalyysi


Summary: Budjettipäällikkö Hannu Mäkisen mielestä olisi syytä varautua siihen, että tulevaisuus ei ole ruusuinen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtiovarainministeriön budjettipäällikkö  Hannu Mäkinen  muistaa, mistä viime eduskuntavaalien alla puhuttiin: leikkauksista.
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) kertoi tämän vaalikampanjan avauksessa, kuinka hän pääministeriksi päätyessään sulkeutui valtiovarainministeriön virkamiesten kanssa ikkunattomaan huoneeseen suunnittelemaan miljardien leikkauksia. Pohjapaperina oli virkamiesten laatima kuuden miljardin euron sopeutuslista.
 Nyt tilausta leikkauslistojen laatimiseen ei ole. Sellaista ei ole pyydetty, eikä sitä haluta.
 Valtiovarainministeriön virkamiesten työhön kuuluu tulevan ennakointi, ja he julkaisivat  varoittelevan puheenvuoronsa  helmikuussa. Poliitikot ohittivat sen – muun muassa nykyinen  valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok.) ja  edellinen valtiovarainministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoivat, ettei nyt leikata.
 – Monet sopeutuskierrokset tuo sellaisen paineen yhteiskuntaan, että nyt ei enää uusia sopeutuksia. Ilmapiiri heijastuu sitten poliitikkojenkin puheisiin, Hannu Mäkinen kuvailee.
 Pekka Tynell / Yle
 Puoleet eivät kerro, mitä todella olisi tehtävä
 Mäkinen kuuntelee poliitikkojen vaalipuhetta kokeneen virkamiehen korvin: hän tuli valtiovarainministeriöön vuonna 1983 ja on ehtinyt istua noin 150 budjetti-, kehys- ja lisäbudjettiriihtä. Työ valtiovarainministeriössä vaihtuu pian Tulliin, minne Mäkinen siirtyy johtajaksi toukokuun alussa.
 Näissä vaaleissa teemat ovat uudistamisessa ja menojen lisäyksissä, jotka rahoitettaisiin nostamalla työllisyys 75 prosenttiin. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan kuultu, miten se tehdään, Mäkinen ihmettelee.
 – Nyt kun seuraa vaalikeskustelua niin siellähän ei konkretiaan mennä.
 Nyt suomalaisista työikäisistä 72,5 prosenttia on töissä. Jotta työllisyys nousisi vielä tavoitellut reilut kaksi yksikköä, pitää todennäköisesti tehdä isoja ratkaisuja. Mäkinen haluaisi, että puolueet kertoisivat niistä jo ennen vaaleja – jos niillä ylipäätään on valmiuksia tehdä muutoksia.
 – Ne ovat usein kipeitä johonkin suuntaan ja siksi niitä vältellään ennen vaaleja, Mäkinen sanoo.
 Toiveajattelu elää vaikka alijäämä kasvaa
 Valtiovarainministeriö julkaisi viime viikolla niin sanotun teknisen budjettikehyksen. Se perustuu pitkän ajan trendeihin, näkyvissä oleviin maksuihin ja tuloihin sekä ennusteisiin.
 Lukujen perusteella aihetta huoleen olisi. Talouden alijäämä kasvaa miljardeihin. Talous olisi joka tapauksessa heikkenevä, mutta hävittäjähankinnat kasvattavat alijäämää.
 Yle Uutisgrafiikka
 Taustalla painavat myös suomalaisten ikääntyminen ja alhainen syntyvyys.
 Näkymä on synkkä, mutta kuinka luotettava se on? Valtiovarainministeriössä ei uskottu, että Sipilän kaudella päästäisiin 72 prosentin työllisyysasteeseen.
 – Oli vahva kasvukausi, yli kolmen prosentin kasvu. Kansainvälinen talous veti hyvin ja kysyntä oli hyvää. On selvää että hallituksen toimet auttoivat tätä, vähän ehkä viiveelläkin. Nämä yhdistäen syntyi yllättäen vahva kehitys.
 Mäkisen mielestä on realiteetti, että alijäämä kasvaa. Se, etteivät poliitikot nyt puhu leikkauksista, on osin toiveajattelua.
 Millaista toiveajattelua? Että asiat menevät hyvin ja ratkeaa itsestään, eikä esimerkiksi kansainvälistä taantumaa tule. Että kykenemme helposti nostamaan työllisyysastetta.
 – Jos tämä kaikki on totta, ei todellakaan tarvita sopeutuksia. Mutta helposti elävä elämä ei kuitenkaan ole näin ruusuista vaan kannattaisi varautua myös huonoon vaihtoehtoon.
 Vastuuseen joutuminen voi muuttaa näkökulmaa
 Leikkaamisen sijaan puolueet ovat vaalitenteissä ja -ohjelmissa kertoneet haluavansa uudistaa rakenteita, alentaa työn verotusta, parantaa yritysten edellytyksiä työllistää. Tämän ne luottavat kasvattavan työllisyyttä.
 Talouskasvu on kuitenkin aleneva, eri ennusteiden mukaan se alenee noin prosenttiin. Se ei kasvata työllisyyttä vaan lisää työttömyyttä. Siksi työllisyyden kasvulla on ensin paikattava tämä kasvun alenema.
 Mäkinen ennakoi myös tällä viikolla julkaistavan valtiovarainministeriön ennusteen kertovan syvenevästä budjettialijäämästä.
 Puolueet ovat Mäkisen mielestä lukinneet, mistä ne ainakaan eivät voi säästää. Esimerkiksi koulutuksesta ei halua leikata kukaan, kansainvälinen turvallisuustilanne vaatii Suomeltakin satsauksia, indeksijäädytykset puretaan, kaikki haluavat jotain lisää eläkeläisille.
 On mahdollista, että jo alkavalla hallituskaudella on leikattava. Toinen vaihtoehto on velan kasvattaminen.
 Mäkinen toivoo – myös kansalaisena, että poliitikot puhuisivat samoin ennen vaaleja ja niiden jälkeen.
 – Voi olla, että kun eri tahot joutuvat vastuuseen ja ratkomaan mitä lopulta tehdään, joudutaan joitakin realiteetteja katsomaan eri silmin kuin miltä ne nyt näyttävät, Mäkinen ennakoi.

Näissä vaaleissa väistellään puhetta työllistämiskeinoista, koska ne "ovat kipeitä johonkin suuntaan", sanoo 150 budjettiriihen virkamies


Summary: Valtavan Suomen lipun nostamista tankoon testattiin maanantaina Haminassa.

Haminassa on eletty tänään jännittäviä hetkiä. Suuri, koripallokentän kokoinen Suomen lippu on nostettu maanantaina ensimmäistä kertaa satametriseen salkoon.
 Haminan rakennusvalvonta tarkasti tangon aiemmin päivällä. Virallista käyttöönottolupaa ei kuitenkaan vielä myönnetty. Lupa edellyttää vielä pienten yksityiskohtien korjaamista, jotka tangon toimittanut yritys ADS Finland Oy aikoo pistää kuntoon ensi viikkoon mennessä.
 – On muutamia asioita, jotka pitää vielä laittaa kuntoon, mutta ei mitään hälyyttävää, ADS Finland Oy:n toimitusjohtaaj  Kari Hyrkäs  sanoo.
 Koenosto oli kuitenkin mahdollista tehdä, jotta lipun nostamisesta ja laskemisesta saadaan kokemuksia. Lippua ei ole aiemmin kokeiltu nostaa salkoon.
 – Nosto sujui hyvin. Kaikki meni kuten ajateltiin. Lipun nostamiseen menee noin viisitoista minuuttia, Hyrkäs sanoo.
 Lippu ei kuitenkaan jäänyt vielä pysyvästi liehumaan. Haminan kaupunki järjestää myöhemmin lipunnostoa varten erillisen juhlatilaisuuden. Sen ajankohtaa ei ole vielä kerrottu.
 Suurlippu on osa Haminan Lippumaailmaa, joka esittelee maailman eri lippuja. Myös Haminan Lippumaailma kertoi Facebookissa koenoston sujuneen hyvin.
 Tiina Karppi / Yle
 Tangon turvallisuudesta saatiin varmuus maaliskuussa. Haminan kaupunki  tiedotti  tuolloin, että lippu voidaan nostaa turvallisesti jo marraskuussa pystytettyyn salkoon.
 Lippua ei voitu nostaa heti pystyttämisen jälkeen, koska  tangon turvallisuudesta  ei ollut täyttä varmuutta. Hamina teetti lisäselvityksiä, jotta se saattoi olla varma, että venäläisvalmisteinen tanko vastaa suomalaisia turvallisuusmääräyksiä.
 Lippu nousee nappia painamalla
 Ennen käyttöönottoluvan myöntämistä lipputangon toimittanut ADS Finland Oy huolehti nostotekniikan testaamisesta. Yritys testasi tangon automatiikkaa ja muun muassa vinssiradan toiminnan perjantaina yhdessä tangon valmistaneen Amira Groupin kanssa.
 Hyrkäksen mukaan nostotekniikka toimi hyvin.
 Tangossa on sähkökäyttöinen nosturivinssi. Lippu kiinnitetään koukuistaan noin 200 metriä pitkään teräsvaijeriin ja hilataan ylös.
 – Ei kukaan jaksaisi sitä käsin vetää. Se nostetaan sähkövinssillä nappia painamalla, Hyrkäs sanoo.
 Sähkökatkon varalta tankoon kuuluu akkujärjestelmä. Myös tangon sähköistys on tarkistettu maanantaina.
 Suomen lippu matkalla satametrisen tangon huipulle. Tiina Karppi / Yle
 Tuulimittari
 Suomen lipun epäkunnioittava käyttö on kielletty lailla. Lippu ei saa esimerkiksi koskettaa maata. 100-vuotislahjaksi Suomelle lahjoitetun suuren Suomen lipun kannattelu nostotilanteessa vaatii useamman ihmisen joukon.
 Tarvittaessa lippu laskeutuu automaattisesti.
 Tangon huipulla on tuulimittari, joka mittaa tuulen nopeutta. Lippu ohjelmoidaan laskeutumaan automaattisesti, jos tuuli yltyy liian kovaksi.
 Hyrkäksen mukaan kaupungin on vielä päätettävä, mikä asetetaan tuulennopeuden rajaksi. Lisäksi se on määritettävä, mille korkeudelle lippu laskeutuu, jotta se ei koske maata, mutta ei myöskään jäisi puolitankoon.
 – Meidän mielestämme tanko itsessään kestää kovaakin tuulta. Lippua tässä enemmän suojataan, koska iso lippu voi tuulessa revetä, Hyrkäs sanoo.
 Tiina Karppi / Yle
 Korjattu 1.4.2019 16:07. Haminan lipputanko tarkastettiin tänään, mutta virallista käyttöönottolupaa ei vielä myönnetty, kuten jutussa aiemmin kerrottiin. Haminan kaupungin mukaan asiassa on vielä pieniä puutteita. Koenosto oli kuitenkin mahdollista tehdä turvallisesti.

Tankokohussa ryvettynyt jättilippu sai vihdoin liehua Haminassa – nousee nyt 100-metriseen salkoon nappia painamalla


Summary: Yhtenäisyys, halu soittaa ja erottua joukosta olivat ja ovat edelleen Raision rockin menestyksen kulmakiviä.

Turun naapurista Raisiosta kotoisin oleva SIG matkasi suoraan maineeseen esikoissinglellään "Tiina menee naimisiin" vuonna 1980. Singlen tuotti legendaarinen  Leevi&The Leavings  -mies  Gösta Sundqvist , joka oli nuorista varsinais-suomalaispojista varsin innoissaan. Sittemmin yhtyettä tuottivat niin  Jimi Sumen  kuin  TT Oksala  ja Matti Inkinen teki biisejä mm  Rauli Badding Somerjoelle .
 SIG ja Inkinen yhdistivät biiseissään häpeämättömästi 60-luvun iskelmän ja punkin melodisiksi pop-lauluiksi, joiden sanat kuvailivat rakkauden tuntojen lisäksi myös vakavampia aiheita.
 Vaikka hittejä syntyi jatkuvasti lisää kuten,  Vuosisadan rakkaustarina ,  Hyvää syntymäpäivää,  ja karvapäägallerioissa keikuttiin korkealla, kirkkain huippu jäi aina saavuttamatta. Joku oli aina edellä:  Dingo ,  Pelle Miljoona ,  Eppu Normaali  tai  Yö .
 Yhtyeen biisinikkari ja sielu oli Matti Kalevi Inkinen, Maskussa syntynyt evakkokarjalaisen rakennusmiehen poika, jonka koulunkäynti Raisiossa johti ensin  Raisio Kids  -yhtyeen perustamiseen ja sitten SIG:iin.
 SIG-yhtyeen perustajajäsen, urkuri Juha Oksanen Jari Pussinen
 – Me oltiin ennen kaikkea ystäviä, kaveriporukka, joka tykkäsi samanlaisesta musiikista ja halusi soittaa sitä, vakuutti Inkinen monasti.
 Samaa sanoo nyt yhtyeen alkuperäisjäsen, urkuri  Juha Oksanen .
 – Meillä oli valtava intohimo soittaa, se oli varmaan se yhdistävä tekijä. Inkisellä oli paljon biisejä, se oli tehnyt niitä jo siellä omassa huoneessaan Maskun omakotitalon yläkerrassa. Me saatettiin käyttää viikonloppuan 10 tuntia päivässä pelkkään treeniin. Välillä juotiin vähän kahvia ja sit taas mentiin. Tottakai aika oli otollinen, uusi aalto ja elävän musiikin yhdistykset oli lyöneet läpi. Niin se juna lähti kulkemaan ja bussilla pääsi pois Raisiosta.
 SIG nimi syntyi ilmeisesti Inkisen ja muiden ihailusta  Sensational Alex Harvey  -bändia kohtaan ja tarkoitti alunperin  Sensatinonal Inksu Group . Toiset tosin väittivät nimen tulleen koneesta Rasion margariinitehtaalla, koska Inkinen oli ollut siellä töissä.
 Raisio-rock – yhteistyötä yli bändirajojen
 – Raision pienuus oli monasti musiikin etu. Kun vieressä Turussa ja muualla Suomessa 70- ja 80-luvuilla punkkarit ja diinarit tappelivat keskenään, Raisiossa samoissa tiloissa harjoittelivat niin SIG,  Korroosio ,  Rattlers  kuin rockabilly-yhtye  Buck Jones and Rythm riders  ja muusikot vaihtuivat joskus jopa lennosta.
 SIG-kirjan kirjoittaja Aku-Tuomas Mattila ja uusi laulusolisti Jarmo Hauhtonen Jari Pussinen
 Näin kertoo SIG:stä kirjan  "Portaat purppurasumuun"  kirjoittanut  Aku-Tuomas Mattila , itsekin yhteen fani ihan alusta asti.
 Vaikka sijainti ison kaupungin kyljessä olisi tarjonnut soittajien suhteen tilaisuuksia, omista pidettiin kiinni.
 – Kun kerran piti saada tuuraava rumpali, niin Turusta ei viitsitty edes kysyä, otettiin mielummin keikalle rajalliset soittotaidot omaava roudari, koska se oli omia.
 Raision yhtenäisyys vaikutti myös siihen, että sieltä tuntui tulevan enemmän bändejä ja soittajia kuin itse asiassa tulikaan. Korroosion jäsenistä tunnetuimmaksi päätyi  Joel Hallikainen , joka vaikutti yhtyeessä nimellä  Jeesus Caesar .
 Kultavuosina meno oli kovaa
 Meno oli SIG:n kultavuosina 1980-1986 sellaista, että se söi vahvempienkin miesten kuntoa.
 Näin kertoo Mattilan kirjassa yhtyeen luotto-roudari ja miksaaja, Loimaalla syntynyt  Jorma Tikka :
 "Ensin oli illalla keikka Pudasjärvellä, pakattiin kamat autoon ja ajettiin kelloa vastaan yli 400 kilometriä Jyväskylään, jonka jäähallissa oli 24 tunnin rock-festivaali ja meidän soittoaika oli aamukuudelta. Kun ajoin yöllä täysillä läpi Kempeleen jotain 120 lasissa, siellä oli kuudenkympin nopeusrajoitus, alkoi punavalo heilua edessä.
 Ajattelin, että nyt menee kortti, jos riittääkään.
 Poliisit kyseli, että mitä porukkaa, vastasin, että bändi. Poliisi jatkoi kyselemällä, että oliko ylimääräisiä. Kun se käveli lähemmäs, näin, että sillä oli konepistooli. Poliisi tuli autoon ja bändin jätkät alkoivat heräilemään ja ihmettelemään. Poliisi halusi vielä tietää, oliko kukaan edes pyrkinyt mukaan ja kehoitti sitten jatkamaan matkaa, ajamaan rauhallisesti ja ehdottomasti olla ottamatta ketään kyytiin.
 Ehdittiin Jyväskylään, vedettiin keikka ja jatkettiin heti iltapäiväkeikalle Kaivopuistoon.
 Olin Kaivarissa niin väsynyt, että pyörryin ja putosin polvilleni mikserin taakse kesken keikan ja vieressä seissyt TT Oksala miksasi keikan loppuun.
 Iltapäivällä sitten selvisi, miksi meidät oli pysäytetty. Poliisi jahtasi kahta ampujaa, jotka olivat murhanneet autokauppiaan ja taksikuskin. Meihin kiinnitettiin huomiota, koska olimme ajaneet Kempeleen läpi tuhatta ja sataa, epäilivät, että ampuja oli kaapannut automme."
 Soitto jatkuu tutuilla hiteillä
 Vaikka SIG:n suurin suosio sijoittui juuri 1980-luvulle, viimeisin ja uusin pitkäsoittolevy tehtiin 2003 ja sinkku 2008. Samana vuonna Matti Inkinen kuoli.
 Yhtye on kuitenkin jatkanut toimintaansa, esimerkiksi tänä vuonna keikkoja on jo sovittu kymmenkunta. Laulusolistina toimii ex-Korroosio-laulaja  Jarmo Hauhtonen .
 Uusia biisejä ei ole tehty eikä niitä esitettäisikään, sillä tarvetta ei ole, koska olemassa olevissa riittää revittelemistä.
 PS.
 Jos Rasion koko ei ole sen musiikillinen mitta, niin samoin on monen muun paikkakunnan kohdalla. Jos sinulle tulee mieleen isojen kaupunkien ulkopuolella siajitsevia, itseään suurempia musiikkipitäjiä, niin voit ilmiantaa sellaisia tämän jutun tekijälle vaikka sähköpostilla juha.roiha@yle.fi. Saatan tulla syksymmällä kylään.

SIG, Raisio-rockin jalokivi – Raisiosta on tullut kokoonsa nähden paljon hittejä


Summary: Presidentti Niinistö pitää puheenvuoron kansainvälisen arktisen foorumiin pääistunnossa.

Presidentti  Sauli Niinistöllä  on kahdenvälinen tapaaminen Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  kanssa Pietarissa ensi viikon tiistaina.
 Asiasta kertoo Twitterissä tasavallan presidentin kanslia.
 Tapaaminen järjestetään kansainvälisen arktisen foorumiin yhteydessä. Presidentti Niinistö pitää puheenvuoron foorumin pääistunnossa.
 Viidettä kertaa järjestettävän Arctic: Territory of Dialogue -foorumin tavoitteena on edistää yhteistyötä ja kestävää kehitystä arktisella alueella. Tämän vuoden teema on arktinen alue mahdollisuuksien valtamerenä.
 Presidentti Niinistö on osallistunut foorumiin aiemmin vuosina 2017 Arkangelissa ja 2013 Salehardissa.
 Suomella on toukokuuhun asti Arktisen neuvoston puheenjohtajuus, jonka jälkeen se siirtyy Islannille.

Niinistö tapaa Putinin Pietarissa


Summary: Euroopan unioni yrittää parhaillaan saada aikaan sellaisen säädöspaketin, että nykykoneita voisi korjata ja niihin löytyisi varaosia.

Jotkut koneet on tehty kestämään. Niin myös lohjalaisperheen käytössä oleva yleiskone.
 Ja kestänyt se onkin. Osien takuu päättyi pian 42 vuotta sitten, ja moottorin kolmen vuoden takuun päättymisestä tulee toukokuussa täyteen 40 vuotta.
 – Jos se nyt sitten hajoaa, niin enää ei kannata takuuseen pistää,  Jan Södersved  nauraa.
 Jussi Salokorpi / Yle
 Takuukuittikin on. Se kertoo, että Södersvedin vanhemmat ostivat yleiskoneen 30.V.1976. Se oli sitä aikaa, kun toukokuu merkittiin päivämäärään hienosti isolla V-kirjaimella.
 Laatu maksoi. Koneen hinta oli kuitin mukaan 780 markkaa. Tämän päivän rahassa summa olisi noin 570 euroa, mutta tuolloin 780 markkaa oli lähes kolmannes kuukauden nettopalkasta, siksi se maksettiin osamaksulla.
 Merkintöjen lisäksi jotain muutakin taidettiin tehdä toisin, kun kone on edelleen timmissä kunnossa.
 – Sitä ei ole huollettu kertaakaan. Käytön jälkeen vain puhdistetaan osat, ja se on siinä.
 Käytössä Valiant on aina, kun pitää jotain pilkkoa.
 – Olen sillä murskannut linnuille maapähkinöitä muutaman sata kiloa vuosien aikana.
 Södersved uskoo, että moni vanha hyvä kone kestää pidempään kuin vastaava nykyaikainen laite.
 – Minun on hirveän vaikea kuvitella, että tänä päivänä ostaisin koneen, joka 40 vuoden päästä toimii.
 Kodinkonehuoltaja on samaa mieltä
 Helsinkiläisen kodinkonehuoltoliikkeen toimitusjohtaja  Matti Vähämäki  on samoilla linjoilla. Vanha kestää pidempään. Vähämäki ei epäröi sekuntiakaan, kun kysytään, ostaisiko hän nyt 15 vuotta vanhan hyvän koneen vai tämän päivän koneen. Hän ottaa esimerkiksi astianpesukoneen.
 Matti Vähämäki  Yle
 – No sen 15 vuotta vanhan ottaisin. Kyllä ne kestivät enemmän. Ne käyttivät enemmän vettä, ne pesivät paremmin, eivätkä ohjelmat kestäneet niin kauaa. Sitä myötä tulee kestoa koneelle, kun siellä ei kerry likaa niin paljoa. Ne olivat kokonaisuudessa parempia.
 Vähämäki muistuttaa myös, että ennen hyvät koneet tehtiin paremmista materiaaleista. Pellistä ja raudasta. Nyt niissä on muovia ja elektroniikkaa.
 Samalla hän muistuttaa, että vielä 70- tai 80-luvun alussa hyvä pesukone tai astianpesukone saattoi maksaa työmiehen melkein kuukauden palkan. Nyt vastaavan laitteen saa kymmenesosalla kuukausipalkasta. Jossain se näkyy.
 – Siksi minä en alle 500 euron pesukonetta edes vilkaisisi. Halvimmista koneista voi puuttua esimerkiksi koneen toimintaan oleellisesti kuuluva nukkasihti, hän huomauttaa vuosien huoltokokemuksellaan.
 Halvempia, alle 300 euroa maksavia koneita ei Vähämäen mukaan korjauteta, koska työ osineen voi maksaa liki yhtä paljon kuin uuden ostaminen. Osaa tuntemattomista merkeistä ei välttämättä pysty edes korjaamaan.
 – 199 euron tarjouksella saa 199 euron koneen, ammattilainen naurahtaa.
 Moitteita myös direktiiveille
 Matti Vähämäen mukaan pelkästään laitteiden osien laatu tai korjattavuus ei kestävyyttä selitä. Syitä löytyy myös direktiiveistä. Ne määräävät koneista sellaisia kuin ne nyt ovat – ja sellaisia tehtaissa sitten tehdään.
 – Esimerkiksi juuri astianpesukone. Siinä pitää olla automaattisesti ensimmäisenä 50 asteen ECO-ohjelma ja vettä saa kulua vain kolmannes siitä mitä noin 20 vuotta sitten.
 – Mutta kun se rasva ei koneessa tuossa lämpötilassa sula eikä kone pysy puhtaana, vaan tukkeutuu.
 Vähämäki antaa hyvän esimerkin.
 – Jos naapurit ostavat yhtä aikaa samanlaisen koneen ja toinen käyttää noita matalien lämpötilojen ohjelmia ja pikaohjelmia ja toinen pääasiassa pitkiä ja kuumia ohjelmia, niin jälkimmäinen kone kestää pidempään.
 – Vesimäärällä ja sähköllä ei silloin ole merkitystä kokonaiskulutuksessa, jos kone kestää vuosia kauemmin.
 Vähämäkeä huolettaa myös ihmisten osaamattomuus.
 – Varsinkin nuoremmat ihmettelevät, että "ai, voiko näitä huoltaa ja korjata". Vanhemmat ja ekologisesti ajattelevat kyllä tietävät tämän.
 EU yrittää kohentaa tilannetta – koneet pitäisi pystyä korjaamaan
 Euroopan unioni yrittää parhaillaan saada aikaan sellaisen  säädöspaketin , että vuonna 2020 tai viimeistään vuonna 2021 kaikki myynnissä olevat sähkölaitteet pitäisi pystyä korjaamaan. Lisäksi niihin pitäisi löytyä varaosia.
 Muutama vuosi sitten alkanut työ on siinä vaiheessa, että valaisimia, tiskikoneita ja tietokoneita sekä televisioita koskevista määräyksistä osa hyväksyttiin alustavasti jo viime vuonna.
 Määräykset liittyvät EU:n  ekosuunnitteluvaatimuksiin .
 Valitusten määrä ei ole kasvanut
 Kuluttajariitalautakunnalle kodinkoneista on tehty valituksia tasaiseen tahtiin. Mistään koneiden huononemisesta tilastot eivät kerro. Vuodesta 1991 lähtien kodinkoneista tehtyjen valitusten määrä on ollut aina alle kymmenen prosenttia kaikista valituksista.
 Esimerkiksi vuonna 1991 yhteensä 3 148 valituksesta 130 koski kodinkoneita ja kodin elektroniikkaa. Vuonna 2001 luvut olivat hieman heikommat, 177 valitusta 2 909:stä. Vuonna 2010 luvut olivat 296/4 381 ja viime vuonna 298/6 290.
 Kodinkoneita huoltavalla Matti Vähämäellä on tähän selitys.
 – Takuuaikana kyllä osataan pyytää huoltoa takuuseen, mutta sen jälkeen enää ei, vaikka monasti aihetta olisikin.
 Kodinkonekauppa kävi hyvin
 Vuosi 2018 oli  kodintekniikkakaupalle hyvä , kertoo Elektroniikan Tukkukauppiaat ry.
 Perinteisistä kodinkoneista varsinkin kuivausrumpujen myynti lisääntyi. Viime vuonna kasvua kertyi noin 4,7 prosenttia vuodesta 2017. Elektroniikan Tukkukauppiaiden mukaan kasvu johtuu siitä, että kuivausrumpu koetaan nykyasunnoissa perusvarusteeksi.
 Myös pienten kodinkoneiden myynti oli kovassa kasvussa, yhdeksän prosenttia vuonna 2018. Eniten kasvoivat sähköisten hammasharjojen ja uudenlaisten pölynimurien myynti, pitkälle yli 10 prosenttia. Myös silitysrautoja myytiin selvästi aiempaa enemmän.
 Televisioiden myynti kasvoi vajaat kahdeksan prosenttia, erilaisten kuulokkeiden ja kaiuttimien myynti 36,4 prosenttia ja älykellojen yli 36 prosenttia.
 Lähetä meille alla olevan linkin kautta kuva ja lyhyt tarina vanhasta toimivasta kodinkoneestasi.
 Ennen kuvan lähettämistä lue Ylen kuvajoukkoistusten pelisäännöt  täältä .

40-vuotias yleiskone toimii yhä: "Jos hajoaa, ei kannata takuuseen pistää" – EU aikoo säätää lain, että kaikki koneet pitää voida korjata


Summary: Omistajaa vaihtaa muun muassa Turussa sijaitseva etäohjattujen ja autonomisten alusten tutkimus- ja kehityskeskus sekä Rauman potkurilaitetuotanto.

Teollisuuskonserni Rolls-Roycen Suomen toimintojen myynti on saanut sinettinsä.
 Rolls-Royce ilmoitti viime kesänä myyvänsä Marine-ryhmänsä norjalaiselle Kongsbergille. Omistajaa vaihtaa muun muassa Turussa sijaitseva etäohjattujen ja autonomisten alusten tutkimus- ja kehityskeskus sekä Rauman potkurilaitetuotanto ja Kokkolan vesijettitehdas.
 Rolls-Royce toimii 50 maassa ja konsernilla 50 000 työntekijää. Suomessa työntekijöitä on noin 600 Kokkolassa, Raumalla ja Turussa.
 Kongsberg toimii 25 maassa ja työntekijöitä on noin 7 000.

Rolls-Roycen meriliiketoimintojen myynti Norjaan varmistui


Summary: Oseaniassa oli koko mittaushistorian lämpimin joulu- tammi- ja helmikuu.  Alpeilla taas pyrytti tammikuussa liki viisi metriä lunta kahden viikon aikana.  Suomessa riehui Aapeli-myrsky.

Australiassa mitattiin lämpöennätyksiä monella paikkakunnalla ja kesä oli hyvin kuiva.
 Joulukuun ennätys, 49,3 astetta, rikottiin 27. päivä Länsi-Australian Marble Barssa. Tammikuun ennätys, 49,5 astetta, mitattiin 24. päivä Etelä-Australian Port Augustassa.
 Tammikuu oli ennätyksellisen lämmin koko Oseaniassa. Ennätyshelteet jatkuivat helmikuussa ja helmikuun lämpöennätys, 47,6 astetta, mitattiin 25. päivä Learmonthissa.
 Aasian Hongkongissa ja usealla paikkakunnalla Irlannissa talvi oli kaikkien aikojen lämpimin.. Pohjoisella pallonpuoliskolla oli tavanomaista kylmempää vain Pohjois-Amerikan pohjoisosissa ja Keski-Aasiassa.
 Joulukuu
 Joulukuun 2018 lämpötilan poikkeama jakson 1981-2010 keskiarvosta. Lähde: C3S, ECMWF
 Viime joulukuu oli maapallon mittaushistorian toiseksi lämpimin joulukuu. Vain vuonna 2015 joulukuu oli vielä lämpimämpi. Lämmintä oli myös Pohjois-Amerikassa ja Venäjän pohjoisosissa. Joulukuu oli kylmä Mongoliassa, Kazakstanissa ja Siperian keski- ja itäosissa.
 Suuressa osassa Eurooppaa oli tavanomaista lämpimämpää, mutta ei ennätyslämmintä.
 Tammikuu
 Tammikuun 2019 lämpötilan poikkeama jakson 1981-2010 keskiarvosta. Lähde: C3S, ECMWF
 Viime tammikuu oli maapallon kolmanneksi lämpimin tammikuu. Aasiassa oli yleisesti tavanomaista lämpimämpää. Pohjois-Amerikan pohjoisosissa oli tavanomaista kylmempää ja länsiosissa lämpimämpää.
 Pohjoismaissa ja Etelä-Euroopassa oli hieman tavanomaista kylmempää. Pohjoisvirtaus vallitsi pitkään Euroopassa ja tämä johti suuriin lumimääriin Alppien pohjoisosissa. Kouluja suljettiin ja lumentulo lamaannutti liikenteen. Alpeille annettiin laajoille alueille kovimman luokan lumivyöryvaroituksia.
 Uusia sade-ennätyksiä rikottiin ja sademäärät olivat paikoin jopa kolme kertaa tavanomaista suuremmat. Itävallan Hochfilzeniin satoi 15 päivän aikana 4,51 m lunta. Suurin lumensyvyys mitattiin 16. Tammikuuta Saksan Zugspitzessä, 4,65 m. Myös Sveitsin puolella tuli lunta samoihin aikoihin yli metri, paikoin liki kaksi metriä.
 Helmikuu
 Helmikuun 2019 lämpötilan poikkeama jakson 1981-2010 keskiarvosta. Lähde: C3S, ECMWF
 Viime helmikuu oli maapallon viideksi lämpimin helmikuu. Pohjois-Amerikan länsi- ja pohjoisosissa oli kylmää. Pohjoisosissa oli mittaushistorian kylmin helmikuu ja Los Angelesissa lämpötila ei kohonnut kertaakaan 21 asteen yläpuolelle, mikä on poikkeuksellista.
 Kuukausi oli myös ennätyksellisen luminen. Sierra Nevadassa mitattiin poikkeukselliset 6,7 metriä lunta ja Yhdysvaltojen Keskilännessä ennätykselliset 1,37 metriä. Lunta nähtiin maassa myös Las Vegasissa ja Los Angelesissa.
 Helmikuussa syntyi 5. asteen taifuuni Wutip, ensimmäinen laatuaan helmikuussa. Tuulet ylsivät taifuunissa 54 metriin sekunnissa.
 Euroopassa vaikutti kuukauden loppupuolella lämpöaalto ja lämpötila kohosi laajoilla alueilla yli 20 asteen.
 Uusia helmikuun maaennätyksiä rikottiin 26. päivä: Iso-Britannian Lontoossa 21,2 astetta, Ruotsin Karlshamnissa 16,7 astetta ja Alankomaiden De Biltissä 18,9 astetta. 28. päivä. rikkoutui Itävallan ennätys 24,2 asteella Gyssingissä ja Deutschlandsbergissä.
 Talvi ja kotimaa
 Vuodenaikoja voi määritellä kalenterin mukaan tai lämpötilan perusteella. Kalenterin mukaan talvi ulottuu joulukuusta helmikuuhun. Lämpötilan perusteella puhutaan termisestä talvesta, joka alkaa silloin kun vuorokauden keskilämpötila laskee pysyvästi pakkaselle.
 Meidän neljästä vuodenajastamme pisin on talvi. Vuodet eivät ole veljeksiä ja talvi on odotetusti pohjoisessa pidempi kuin etelässä. Termiset vuodenajat eivät vaihdu yhdessä yössä ja varsinkaan eivät samanaikaisesti koko maassa.
 Termisen talven vertailuun olen valinnut pohjoisesta Keski-Lapin, jossa vuodenajat vaihtuvat tasaisemmin kuin Pohjois-Lapissa. Helsinki on alueena hyvä kuvaamaan etelässä vaihtuvia vuodenaikoja.
 Termisen talven pituus Helsingissä ja Keski-Lapissa, talvesta 1969-1970. Termisen vuodenajan määrittelyyn on käytetty Ilmatieteen laitoksen analysoitua säähavaintodataa.
 Talvi alkaa pohjoisessa yleensä kuukautta aikaisemmin kuin etelässä ja loppuu kuukautta myöhemmin. Talvi on sekä pohjoisessa että etelässä hitusen lyhentynyt viimeisen 50 vuoden aikana. Keski-Lapissa talvi alkaa tavallisesti lokakuussa, etelässä taas alku vaihtelee enemmän.
 Alkamispäivämäärä on hajaantunut etelässä viime vuosikymmenien aikana, mutta talven päättymisessä ei juuri ole muutosta. Talven pituuden määrittely on hankaloitunut 2000-luvulla etelässä, kun leudot jaksot talven keskellä ovat yleistyneet.
 Termisen talven alku Keski-Lapissa ja Helsingissä, talvesta 1969-1970 talveen 2018-2019. Termisen vuodenajan määrittelyyn on käytetty Ilmatieteen laitoksen analysoitua säähavaintodataa.

 Talvi 2002-2003 oli harvinainen sen suhteen, että talven pituus oli Helsingissä lähes yhtä pitkä kuin Keski-Lapissa. Etelään oli vuonna 2007-2008 ylipäätään hankala määritellä termistä talvea. Keskilämpötila pyöri nollan tuntumassa – lopulta talvi saapui vasta maaliskuussa ja kesti 9 päivää.
 Talvi 2018-2019 oli maan etelä- ja keskiosissa reilun asteen tavanomaista leudompi ja Lapissa lähes tavanomainen. Keskiarvojen taakse kätkeytyy tavanomaista kylmempiä ja leudompia kuukausia.  Vertailukautena * käytetään vuoden 1981-2010 kuukausikeskiarvoja. Poikkeaman arviointiin on käytetty Ilmatieteenlaitoksen havaintodataa, johon on käytetty analyysimenetelmää.
 Joulukuun 2018 lämpötilan poikkeama jakson 1981-2010 keskiarvosta. Lähde: Ilmatieteen laitos
 Joulukuu oli koko maassa 1-4 astetta tavanomaista lämpimämpi, suurin poikkeama oli Lapissa. Suuressa osassa Suomea oli tavanomaista kuivempaa. Lunta oli tavanomaista vähemmän, osassa Lappia jopa harvinaisen vähän.
 Tammikuun 2019 lämpötilan poikkeama jakson 1981-2010 keskiarvosta. Lähde: Ilmatieteen laitos
 Tammikuu oli Ahvenanmaata lukuun ottamatta 0,5-3,5 astetta tavanomaista kylmempi, suurin poikkeama oli Lapissa. Etelässä oli tavanomaista sateisempaa ja pohjoisessa kuivempaa. Lunta oli etelässä paikoin harvinaisen paljon. Ainoastaan pohjoisessa oli tavanomaista vähemmän lunta.
 Aapeli-myrskyssä 2. tammikuuta rikottiin merialueiden uusi keskituuliennätys 32,5 metriä sekunnissa, mikä on hyvin lähellä hirmumyrskyrajaa, joka on 33 metriä sekunnissa.
 Helmikuun 2019 lämpötilan poikkeama jakson 1981-2010 keskiarvosta. Lähde: Ilmatieteen laitos
 Helmikuu oli 1-6 astetta, vertailukauteen verrattuna, lämpimämpi. Koko maassa satoi tavanomaista enemmän. Lunta oli kuukauden päättyessä, suuressa osassa maata, hieman tavanomaista vähemmän.
 Suomessa on neljä vuodenaikaa ja Suomen lyhyin terminen kuukausi on kevät. Kevään aikana keskilämpötila pysyy nollan ja kymmenen asteen välillä. Kun keskilämpötila nousee pysyvästi kymmenen asteen yläpuolelle, on meillä terminen kesä.
 Lähteet:
 Ilmatieteen laitos (IL) Copernicus Climate Change Service (C3S) National Aeronautics and Space Administration (NASA) The Swedish Meteorological and Hydrological Institute (SMHI) The Federal Office of Meteorology and Climatology of Switzerland (MeteoSwiss) The Central Institution for Meteorology and Geodynamics of Austria (ZAMG) Australian Government Bureau of Meteorology (BOM)

Jälleen yksi mittaushistorian lämpimimmistä talvista – Ylen juttu näyttää luvut kuukausi kuukaudelta


Summary: Nord Stream 2 -maakaasuputkea on rakennettu Ruotsiin saakka. Tanskan lupa putkelle puuttuu yhä.

Nord Stream 2 -maakaasuputken pinnoitustyöt päättyvät tällä viikolla Kotkassa.
 Mussalon satamassa on parin viime vuoden aikana  päällystetty betonilla  yli 100 000 teräsputkea, noin puolet Itämeren pohjaan vedettävästä putkilinjasta. Toiset puolet pinnoitetaan Saksan Mukranissa. Lisäksi pieni määrä putkia on pinnoitettu Venäjällä.
 – Urakka on sujunut oikein hienosti. Tuotanto saadaan valmiiksi aikataulun mukaan, sanoo tehtaanjohtaja  Jatta Pekkanen.
 Wasco Coatings Finlandin tehtaanjohtaja Jatta Pekkanen.  Juulia Tillaeus / Yle
 Putket pinnoitetaan, jotta niiden painoa ja vakautta merenpohjassa saadaan lisättyä. Pinnoitetut putket varastoidaan Mussalon ja Hangon Koverharin satamissa, joista ne kuljetetaan putkenlaskualuksille. Siellä ne hitsataan yhteen kahdeksi vierekkäin kulkevaksi putkilinjaksi, jotka lasketaan merenpohjaan.
 Mussalon satamaan on varastoituna 48 000 pinnoitettua putkea. Osa niistä viedään suoraan putkenlaskualuksille, osa välivarastoon Hankoon.
 Maakaasulinjan kokonaispituus on noin 1 200 kilometriä. Tähän mennessä linjaa on rakennettu jo yli 900 kilometriä. Parhaillaan putkenlaskualus asentaa putkea Ruotsin talousvyöhykkeellä.
 – Rakennustyöt ovat meneillään myös Saksan ja Venäjän rantautumispaikoilla. Kiviainesta on vielä paikoitellen sijoiteltu merenpohjaan Suomen talousvyöhykkeellä, kertoo Nord Stream 2 AG:n sidosryhmäsuhdepäällikkö  Minna Sundelin .
 Betoni valetaan metallisen kehikon päälle.  Juulia Tillaeus / Yle
 Työt loppuvat isolta joukolta
 Wasco Coatings Finland on työllistänyt Kotkassa pinnoitusprojektin aikana parhaimmillaan 400 työntekijää. Tällä hetkellä tehtaalla työskentelee 330 henkilöä. Pinnoituksen valmistuttua työt päättyvät noin 160 henkilöltä. Logistiikka ja sen tukitoiminnot työllistävät parisataa työntekijää vielä loppuvuoden ajan.
 – Projektiluonteen vuoksi työt päättyvät tuotannosta. Projektitöihin olemme kaikki tulleet. Työntekijöille on varmasti jonkin verran löytynyt jo uusia töitä. Kaakonkulmakin alkaa hieman piristyä, toivotaan että kaikille löytyy jatkossakin mieleistä tekemistä, toteaa Jatta Pekkanen.
 Betonipinnoite ruiskutetaan teräsputken pintaan koneellisesti.  Juulia Tillaeus / Yle
 Putkenlaskualukset pystyvät laskemaan linjaa keskimäärin kolme kilometriä päivässä. Parhaina päivinä linjaa on valmistunut lähes viisi kilometriä.
 Nord Stream 2 -yhtiön Suomen ja Viron sidosryhmäsuhdepäällikkö Minna Sundelinin mukaan työt ovat sujuneet suunnitelmien mukaan.
 – Ennen töiden aloittamista on tehty hyvin yksityiskohtaiset suunnitelmat. Meillä on kokemusta edellisestä hankkeesta, ja erittäin kokeneet urakoitsijat hankkeessa mukana, sanoo Sundelin.
 Pinnan alla kuitenkin  kuohuu .
 Kaasukiista
 Kaasuputkilinjaa on kritisoitu muun muassa Puolassa, Baltian maissa ja Tanskassa. Osa maista pelkää  kaasuputken lisäävän  Euroopan riippuvuutta venäläiskaasusta. Tällä hetkellä venäläiskaasua kulkee Eurooppaan merkittävä määrä Ukrainan kautta. Nord Stream 2:n vastustajat katsovat kaasuputken  vievän pohjan EU:n tuelta Ukrainalle .
 Politiikka on asia erikseen.  Minna Sundelin
 Yhdysvallat on  uhannut pakotteilla  saksalaisyrityksiä, jos ne osallistuvat kaasuputkihankkeeseen. Maa haluaisi myydä Eurooppaan amerikkalaista LNG-kaasua.
 Minna Sundelinin mukaan politiikka ei vaikuta kaasuputkilinjan rakennustöihin.
 – Politiikka on asia erikseen, työt ovat edenneet omaa tahtiaan. Politiikalla ei ole vaikutusta niihin.
 Tanskan lupa puuttuu
 Tanska on kaasuputken ainoa kauttakulkumaa, joka ei ole myöntänyt lupaa putken vetämiseen aluevesiensä kautta. Viime viikolla Tanskan energiaviranomainen vaati Nord Stream 2 -hanketta selvittämään, voitaisiinko kaasuputki vetää Bornholmin saaren eteläpuolelta pohjoispuolen sijaan.
 Puolalainen Biznesalert -julkaisu  kertoi saaneensa haltuunsa kirjeen,  jonka Nord Stream 2 -hankkeen toimitusjohtaja  Matthias Warnig  lähetti hankkeen yhteistyökumppaneille. Kirjeessä todetaan, että tanskalaisviranomaisten päätöksestä on mahdollista valittaa, mutta  valitusprosessi voi kestää vuosia.
 Nord Stream 2:n suunniteltu reitti myötäilee pitkälti ensimmäisen maakaasuputken reittiä.  Ilkka Kemppinen / Yle
 Minna Sundelinin mukaan selvityspyynnössä ei ole kyse vuosien viivästyksestä. Hankkeen arvioidaan edelleen valmistuvan tämän vuoden loppuun mennessä.
 – Lupaprosessit eivät kestä vuosia. Yleensä ne kestävät Tanskassa 8–12 kuukautta. Sitä täytyy aikanaan arvioida, voiko asialla olla vaikutuksia hankkeen aikatauluun.
 Nord Stream 2:lla on tällä hetkellä kaksi lupahakemusta vireillä Tanskassa. Toinen niistä koskee sekä aluevyöhykkeellä että aluevesillä kulkevaa reittilinjausta, toinen pelkästään talousvyöhykkeellä kulkevaa linjaa. Sundelinin mukaan edelleen on mahdollista, että jompikumpi aiemmista lupahakemuksista hyväksytään.
 Nord Stream 2 -kaasuputkilinjan käyttöönottoa kaavaillaan ensi vuoden alkuun.

Itämeren kaasuputki on Suomen osalta pinnoitettu, yli 300 ihmiseltä loppuu pian työ: "Toivotaan, että kaikille löytyy mieleistä tekemistä"


Summary: Kaakkois-Suomen rajavartioston mukaan kyseessä oli mahdollisesti tietämättömyydestä johtunut piipahdus.

Kaakkois-Suomen rajavartioston partio havaitsi perjantaiaamuna luvattoman rajanylityksen jäljet Vaalimaan rajavartioaseman alueella.
 Lumikengillä liikkunut henkilö oli kävellyt Venäjältä Suomen raja-aidalle saakka ja palannut lyhyen matkan jälkeen takaisin Venäjälle.
 Partion havainnon perusteella luvattomaan rajanylitykseen on syyllistynyt metsähakkuita suunnittelemassa ollut henkilö. Hän on tietämättömyyttään kävellyt rajan yli Suomen puolelle.
 Kaakkois-Suomen rajavartiosto jatkaa tapauksen selvittämistä Venäjän rajavartiopalvelun kanssa.

Lumikenkien jäljet paljastivat luvattoman käynnin Suomen raja-aidalla


Jos joltain tärkeäksi kokemaltaan asialta puuttuu erillinen esille nostaminen, voi ottaa kopin maaliskuun 26. päivä vietettävästä  Keksi itse oma juhlapäiväsi -teemasta.
 Hassunkurisia teemapäiviä  maailmalla riittää, mutta viralliseksi kalenterimerkinnäksi päätyvät vain vakiintuneet ja laajalle levinneet teemat.
 Kalenterissa lipulla ja ilman
 Suomalaisen kalenterin viralliset liputuspäivät, kuten itsenäisyyspäivä tai vappu, ovat määritelty liputusasetuksessa, johon valtioneuvosto voi halutessaan tehdä muutoksia.
 Liputtomista merkkipäivistä Helsingin yliopiston almanakkatoimiston hallitus tekee päätöksen saamiensa anomusten perusteella. Anomuksia voivat tehdä niin kansalaiset kuin viranomaisetkin. Tästä uusin esimerkki on Suomen luonnon päivä, joka merkitään kalenteriin ensi vuonna.
 – Suomen luonnon päivä tulee elokuun viimeiselle päivälle. Yliopiston almanakkatoimisto sai päivästä usean eri järjestön ja viranomaistoimijan yhteisanomuksen, kertoo toimiston johtaja  Minna Saarelma-Paukkala .
 Ehtona kalenteriin pääsylle on, että kyseisen merkkipäivän vietto on Suomessa laajaa ja vakiintunutta ja että päivä täydentää hyvin kalenterin merkkipäivien kokonaisuutta.
 – Lisäksi otetaan huomioon erilaisia kulttuurisia näkökohtia. Ehdotetuista kalenteripäivistä pyydetään myös usein asiantuntijalausuntoja, Saarelma-Paukkala huomauttaa.
 Minna Canthin päivä sai kalenteriin lipun kuvan vuonna 2007 . Kati Siponmaa / Yle
 Liputuspäiviä voi kalenteriin päätyä myös niin, että sisäministeriö on ensin usean vuoden ajan suositellut yleistä liputusta jonain tiettynä päivänä.
 – Kun Yliopiston almanakkatoimiston hallitus lopulta katsoo, että liputus on vakiintunuutta, kyseinen päivä merkitään kalenteriin niin sanotusti vakiintuneena liputuspäivänä.
 Tästä esimerkkinä on marraskuussa vietettävä Lapsen oikeuksien päivä. Se saa kalenteriin lipun kuvan, koska päivä on nyt katsottu sisäministeriön liputussuositusten vuoksi vakiintuneeksi liputuspäiväksi.
 Tänä keväänä valtioneuvosto teki päätöksen , että marraskuun toisena sunnuntaina vietettävä isänpäivä on jo tästä vuodesta lähtien virallinen liputuspäivä.
 Teemapäivillä on oma tehtävänsä
 Vuotuisjuhlat ja merkkipäivät kuuluvat arkistotutkija  Juha Nirkon  toimenkuvaan Suomalaisen kirjallisuuden seurassa.
 – Seura toimii kansakunnan muistiorganisaationa, tieteellisenä tutkimuslaitoksena ja samalla valtakunnallisena kulttuurijärjestönä, hän kertoo.
 Nirkko näkee teemapäivien vietolla olevan merkitystä.
 – Parhaimmillaan teemapäivä on hyvää yhteisöllisyyttä. Tehdään yhdessä töitä jonkun tärkeäksi koetun asian eteen ja parhaassa tapauksessa vaikutetaan ihmisten toimintaan koko vuoden ajan eikä pelkästään yhden teemapäivän aikana, hän luonnehtii.
 Oma teemapäivä jopa suklaakakuille
 Osa sosiaalisessa mediassakin leviävistä teemapäivistä voi tuntua väkisin väännetyiltä kuten Lumiukkojen polttamispäivä. Englanninkielinen selonteko päivän taustalla kertoo sen merkitsevän talvikauden loppua ja päivää voi viettää esimerkiksi polttamalla lumiukon muotoisen kynttilän.
 Oma päivänsä löytyy esimerkiksi suklaakakuille . Päivää  vietetään  vuosittain tammikuun 27. päivä.
 Jossain lähteissä päivän mainitaan kunnioittavan hollantilaista keksintöä, jolla parannettiin suklaan sekoittuvuutta veteen. Keksintö mahdollisti kakkujen tekemisen jo 1800-luvulla. Keksijänä oli kaakaostaan tunnettu  Coenraad Johannes van Houten .
 Hullunkurisilta kuulostavien teemapäivien runsaus johtuu siitä, että kuka tahansa voi laittaa teemapäivän alulle.
 – Riippuu sitten järjestäjien aktiivisuudesta ja teeman kantavuudesta, missä määrin teemapäivä vakiintuu, sanoo suomalaisen teemakalenterin toimittaja  Sami Feiring .
 – Jotkut teemapäivät kuihtuvat nopeasti pois, kun taas monia on järjestetty kymmeniä vuosia, jopa pitempään.

Suklaakakuillekin on oma päivänsä – Kuka tahansa voi laittaa teemapäivän alulle, mutta niistä vain vakiintuneimmat päätyvät kalenteriin


Summary: Valetilejä tehtailevalla verkostolla ei ole tutkijoiden mukaan suoraa yhteyttä pääministeri Netanjahun Likud-puolueeseen.

Kaksi israelilaistutkijaa kertoo paljastaneensa vaalien alla laajan verkoston, joka on luonut Twitteriin satoja valetilejä tukemaan pääministeri  Benjamin Netanjahua .
 Tutkijat  Noam Rotem  ja  Yuval Adam  kertovat, että tekaistuilla nimillä luoduissa Twitter-profiileissa hyökätään Netanjahun poliitiisia vastustajia vastaan. Tutkijat korostavat, ettei verkostolla ole suoraa yhteyttä Netanjahun Likud-puolueeseen.
 Verkoston tviittejä ovat tutkijoiden mukaan tehtailleet oikeat ihmiset eivätkä automaattisia viestejä julkaisevat botit.
 Tähän mennessä tutkijat ovat löytäneet 150 valenimellä tehtyä Twitter-profiilia, mutta tekaistuja tilejä arvellaan olevan satoja lisää. Verkoston arvellaan tavoittaneen Twitterissä yli 2,5 miljoonaa israelilaista. Israelin väkiluku on noin 8,7 miljoonaa.
 Kaikkiaan verkosto on julkaissut tutkijoiden mukaan 130 000 tviittiä sen jälkeen, kun vaalikampanjointi käynnistyi.
 Raportin mukaan valetileiltä julkaistujen viestien määrässä oli selvä piikki helmikuussa, kun oikeuministeri kertoi aikeistaan nostaa korruptiosyytteet Netanjahua vastaan.
 Likud-puolue kiirehti vastaamaan selvitykseen toteamalla, ettei puolueella ole käytössään valeprofiileja.
 Ensi tiistaina järjestettävissä vaaleissa Netanjahun ja oikeistolaisen blokin haastaa keskustalainen  Benny Gantz . Gantz on entinen Israelin armeijan esikuntapäällikkö.
 Aiheesta lisää:
 Facebook sulki liki 700 oppositiopuolueeseen liitettyä sivua ja tiliä Intian jättivaalien alla
 Mark Zuckerberg Washington Postissa: Internet tarvitsee uudet säännöt – aloitetaan näistä neljästä

Israelilaistutkijat:  Verkosto luonut satoja valetilejä Twitteriin tukemaan pääministeri Netanjahua


Summary: Selkokirjailija Sanna-Leena Knuuttila haluaa nostaa selkokirjallisuuden arvostusta.

Laihialainen  Sanna-Leena Knuuttila  on harvinaisuus kirjailijapiireissä. Hän on selkokirjailija, joita Suomessa on todella vähän. Aktiivisesti pelkästään selkokielistä tekstiä tuottavia kirjailijoita on arvion mukaan vajaa parikymmentä.
 Knuuttilalle selkokirjallisuuden ja selkokielen merkitys valkeni, kun hän toimittajana teki juttua kehitysvammaisesta pojasta ja hänen perheestään. Knuuttila päätyi silloin ensimmäisen kerran Selkokeskuksen nettisivuille.
 Selkokirjoja lainataan kirjastoista koko ajan enemmän. Terhi Varjonen / Yle
 – En ollut aiemmin koskaan kuullutkaan selkokielestä ja mietin, että kuka sitä tarvitsee ja mikä tämä kieli oikein on. Lainasin kirjastosta selkokirjoja ja -oppaita ja hurahdin siihen täysin! Kun minulla on kirjoittamisen taito, niin haluan kirjoittaa kirjoja, jotka on tarkoitettu meille kaikille, sanoo Knuuttila.
 Selkeää ja kronologista
 Kirjoittaminen lähtee selkokielisten kirjojen kohdalla samalla tavalla liikkeelle kuin yleiskielellä kirjoittamisessa. Ideoinnista tietenkin lähdetään ja aiheen taustat ja faktat selvitetään. Henkilöhahmoja mietitään ja tapahtumia. Mutta sitten työskentely muuttuu.
 – Ruvetaan miettimään mitä tästä kaikesta materiaalista on tarpeen kertoa. Jätetään vain olennaiset henkilöt tekstiin. Juonikuvio on selkeä ja se etenee kronologisesti. Ja rakennetaan hyvin selkeä runko, listaa Knuuttila.
 Jäljelle jää kuitenkin se tärkein. Tarina, jonka on oltava yhtä koukuttava ja kiinnostava kuin se olisi yleiskielelle kirjoitettu.
 Ne lensivät tästä yli on ilmestynyt vuonna 2017. Se on Knuuttilan esikoisteos. Jarkko Heikkinen / Yle
 Naisen tarina
 Knuuttilalta on ilmestynyt tähän mennessä kaksi selkokielistä romaania: Ne lensivät tästä yli (2017) ja Minä odotan sinua (2018). Kirjojen tapahtumat sijoittuvat Suomen sotien aikoihin ja näkökulmana on kotirintamalle jääneet naiset. Kirjat kertovat Hilkan tarinaa.
 Aihevalintaansa Knuuttila perustee sillä, että sotahistoria ja sotakertomukset ovat useimmiten miesten historiaa, mutta kotirintaman tapahtumat ja naisten tilanne jää usein varjoon.
 – Halusin kertoa suomalaisen naisen merkittävän historian selkokielellä, koska naisen historia ei saa jäädä keneltäkään varjoon ja halusin sen kirjoittaa selkokielelle. Silloin se avautuu kaikille lukijoille, sanoo Knuuttila.
 Kirjallisuutta, viranomaisjulkaisuja ja mediatekstejä
 Suomessa on Selkokeskuksen arvion mukaan jo 750 000 henkilöä, jotka eivät pärjää kunnolla yleiskielellä.
 Määrä on Selkokeskuksen kehittämispäällikön  Leealaura Leskelän  mukaan kasvanut muutamassa vuodessa nopeasti. Samalla tarve selkokielisestä luettavasta on kasvanut.
 – Esimerkiksi maahanmuuttajille selkokieli voi olla hyvänä apuna kielen oppimiselle. Sitten on vanhempaa väestöä, joilla on esimerkiksi muistisairautta. Myös kehitysvammaisten ja autismin kirjon henkilöissä on sellaisia, jotka hyötyvät selkokirjoista. Mutta tietenkään ei voi sanoa, että koko ryhmä, vaan osa heistä, kertoo Leskelä.
 Kirjallisuuden lisäksi olisi tärkeää, että esimerkiksi eri viranomaisten julkaisut olisivat selkokielellä.
 Elise Tykkyläinen / Yle
 Intiasta noin vuosi sitten Suomeen tullut  Mohor Banerjee  kertoo, että hän on ymmärtänyt esimerkiksi verottajan selkokieliset tekstit, mutta normisuomeksi hän ei olisi niitä ymmärtänyt.
 – Olen opiskellut kymmenen kuukautta suomea ja olen lukenut selkokielisiä kirjoja ja artikkeleita. Suomen kieli on vaikea, mutta selkokielen avulla voin pärjätä arjessa, kertoo Banerjee.
 Banerjee on lukenut muun muassa satuja, selkouutisia ja selkosanomia. Suomen historiasta hän on lukenut yhden selkokielellä kirjoitetun kirjan.
 – Ilman selkokieltä olisi mahdotonta opiskella suomea, arvelee Banerjee.
 "Kirjallisuus kuuluu meille kaikille"
 Sanna-Leena Knuuttilan suunnitelmissa on jatkaa oman sarjansa kirjoittamista ainakin vielä yhden kirjan verran. Kolmas kirja liittyy kiinteästi Knuuttilan Jyväskylän yliopiston kirjoittamisen opintoihin, joten teos ilmestyy vasta ensi vuonna.
 Voisiko Knuuttila kuvitella tekevänsä kirjoistaan yleiskieliset versiot?
 – En. Tähän kysymykseen olen joutunut vastaamaan monta kertaa, mutta perustelen aina sillä, että kirjallisuus kuuluu meille kaikille. Kulttuuri kuuluu meille kaikille. Haluan puhua selkokielestä ja selkokielisestä kirjallisuudesta, että niiden arvostus nousisi Suomessa, sanoo Knuuttila.
 Sanna-Leena Knuuttila  haluaa, että kaikentasoisille lukijoille olisi laadukasta luettavaa. Jarkko Heikkinen / Yle
 Usein selkokirjat mielletään pelkästään erityisryhmien kirjoiksi. Näin se ei kuitenkaan ole. Knuuttila itse pitää ajatuksesta, että selkokirja saattaa saada lukemiseen ja kirjallisuuteen nuivemmin suhtautuvankin innostumaan kirjallisuudesta.
 – Selkokieli on sisäänheittäjä lukemisen maailmaan. Sitten kun lukeminen tulee tutuksi tällaisessa miellyttävässä ympäristössä, voi sitä tekstinymmärrystä laajentaa sitten asiatekstien puolelle, neuvoo Knuuttila.

"Selkokieli on sisäänheittäjä lukemisen maailmaan" – selkokielisiä julkaisuja tarvitaan koko ajan enemmän