Summary: Ammattikorkeakouluihin valitaan ensi vuonna yli puolet uusista opiskelijoista todistuksen perusteella.

Kuva-artesaani  Milla Ristikangas  elää jännittäviä aikoja. Hän haluaisi aloittaa visuaalisen markkinoinnin opinnot Porvoossa tammikuussa. Hän voi kuitenkin joutua odottamaan tietoa marraskuun lopulle asti.
 Hän ei aio luovuttaa vaikka paikka Haaga-Helia-ammattikorkeakoulusta ei syksyn haussa irtoaisi. Keväällä on edessä uusi haku Ristikankaan unelma-alalle.
 Silloin korkeakoulujen todistusvalinta laajenee ja hän voi hakea valintakokeen lisäksi myös ammatillisella todistuksella.
 On hämmentävää, miten suuri prosenttiosuus pääsee todistusvalinnalla sisään.  Milla Ristikangas
 Ammattikorkeakoulujen ensi vuoden todistusvalinnan hakukohteet julkaistiin lokakuun lopussa.  Oppilaitoksittain kootut taulukot hakukohteista  ovat Ristikankaan mielestä hämmentävää luettavaa.
 – On hämmentävää, miten suuri prosenttiosuus pääsee todistusvalinnalla sisään. Miten voi olla näin erilaisia prosentteja? Miksi koulujen väliset erot ovat näin suuria?
 Ensi vuodesta lähtien yliopistoihin ja ammattikorkeakouluihin valitaan yli puolet uusista opiskelijoista todistusarvosanoilla. Etenkin ammattikorkeakouluille muutos on suuri.
 Lasse Isokangas / Yle
 Näin eri ammattikorkeakoulut ovat määritelleet todistusvalinnan kiintiöt vuodelle 2020:
 Lasse Isokangas / Yle
 Ammattikorkeakoulut, jotka ovat valinneet vain yhden kiintiön kaikkiin koulutuksiin, ovat pääosin pieniä.

 Näissä ammattikorkeakouluissa todistusvalintakiintöstä poiketaan vain yhdessä tai kahdessa hakukohteessa. LAB-ammattikorkeakoulu syntyy vuoden alussa kun Lahden ja Saimaan ammattikorkeakoulut yhdistyvät.

 Kaksi todistusvalintakiintiötä valinneissa ammattikorkeakouluissa korkeampi kiintiö on käytössä suurimmassa osassa hakukohteita lukuunottamatta Noviaa.

 Monet useampia todistusvalintakiintiöitä käyttävistä ammattikorkeakouluista ovat suuria ja niissä on paljon eri alojen koulutusta.
 Haitari yksittäisissä hakukohteissa vielä suurempi
 Yksittäisistä hakukohteista todistusvalinnan osuus on suurin Metropolia Ammattikorkeakoulun tieto- ja viestintätekniikan insinööriopinnoissa. Peräti 90 prosenttia uusista opiskelijoista valitaan ylioppilastodistuksen tai ammatillisen perustutkinnon arvosanojen perusteella.
 Insinöörikoulutukseen valitaan papereilla useammassakin ammattikorkeakoulussa 70–80 prosenttia aloittajista. Osassa ammattikorkeakouluja luku on kuitenkin joissakin hakukohteissa vain 20 tai 30 prosenttia.
 Suurta vaihtelua on monien muidenkin alojen sisällä. Esimerkiksi tradenomikoulutukseen valitaan todistuksella hakukohteesta riippuen 30–80, sairaanhoitajakoulutukseen 33–77 ja terveydenhoitajakoulutukseen 30–70 prosenttia uusista opiskelijoista.
 Kiintiöt otetaan käyttöön kevään toisessa haussa.
 Ammattikorkeakouluilla valta päättää itsenäisesti
 Ammattikorkeakoulujen opiskelijavalintojen kehittämishankkeen ohjausryhmän puheenjohtaja  Tapio   Rimpioja  myöntää, että lopputulos on “kohtalaisen kirjava”.
 – Todistusvalinnan kriteerit ovat kuitenkin samat kaikille. Siinä mielessä kokonaisuus on selkeämpi. Mutta hakukohteittain ja ammattikorkeakouluittain todistusvalinnan kiintiöissä on isoja eroja.
 Rimpiojan mukaan todistusvalintakiintiöistä keskusteltiin ohjausryhmässä.
 – Mitään viisasten kiveä ei kuitenkaan löydetty. Ammattikorkeakouluilla on vapaat kädet toimia parhaaksi katsomallaan tavalla.
 Yhtenäisemmät toimintatavat olisivat hakijaystävällisempiä.  Tapio Rimpioja
 Rimpiojan mukaan yksittäisten hakukohteiden osalta ei voida antaa valtakunnallisia suosituksia, koska tilastotietoja niiden pohjaksi ei ole. Hän uskoo siihen, että päätökset kiintiöistä ovat perusteltuja.
 – Luotamme tutkinto-ohjelmien asiantuntijoihin. Kunnioitamme muissakin asioissa heidän asiantuntemustaan, mutta totta kai yhtenäisemmät toimintatavat olisivat hakijaystävälliisempiä.
 Rimpioja kertoo, että uudistuksen vaikutuksia seurataan tarkkaan.
 – Luulen, että jossakin vaiheessa kokonaisuus muuttuu hakijan kannalta hieman selkeämpään suuntaan.
 Metropoliassa tilannetta pidetään hyvänä
 Suomen suurimman ammattikorkeakoulun Metropolian oppimisjohtaja  Tapio Martti  ei pidä lopputulosta oman oppilaitoksensa osalta huonona.
 – Tämä on tässä vaiheessa oikein hyvä tilanne.
 Martin mukaan kaikkiin Metropolian hakukohteiden todistusvalintaprosentteihin on harkitut perusteet. Hän pitää valittua linjaa myös suhteellisen johdonmukaisena.
 – On saatu aikaan järjestelmä, jossa ainakin osa hakijoista pääsee selkeämmillä menettelyillä ja helpommin opiskelemaan.
 Martin mielestä prosenttiosuuksien perusteella ei kannata taktikoida hakemisessa. Hän sanoo, että kannattaa hakea sinne, mikä kiinnostaa ja mikä tuntuu oikealta alalta.
 Aina on epävarmuutta siitä, mitä hakijat tekevät. Tämä täytyy vain hyväksyä.  Tapani Martti
 – Jos ajattelee hakijan kannalta optimaalista ja helppoa tilannetta, jossa kaiken tietäisi etukäteen, se on mahdotonta. Aina on epävarmuutta siitä, mitä hakijat tekevät. Tämä täytyy vain hyväksyä.
 Hän muistuttaa, että jos todistusarvosanat eivät riitä opiskelupaikan saamiseen, voi osallistua valintakokeeseen.
 Osa opiskelijavalintamuutosta on  ammattikorkeakoulujen yhteinen sähköinen valintakoe , joka järjestettiin ensimmäistä kertaa loka-marraskuun vaihteessa.
 Amisten paikkakiintiöt ovat pienempiä
 Milla Ristikangas ihmettelee myös sitä, että ylioppilaille on paljon enemmän todistuskiintiöpaikkoja kuin ammatillisen perustutkinnon suorittaneille.
 – Amiksetkin haluavat jatkaa opintoja tai vaihtaa alaa. Heillä pitäisi olla tasapuoliset mahdollisuudet päästä sisään todistuksella.
 Yksi esimerkki on Haaga-Helian myynnin ja visuaalisen markkinoinnin tradenomikoulutus, joka on Ristikankaan ykköstoive. Siihen valitaan todistuksen perusteella 12 ylioppilasta ja 2 ammatillisen perustutkinnon suorittanutta.
 Haaga-Helian lisäksi monissa muissakin oppilaitoksissa on ylioppilaille korvamerkitty huomattavasti enemmän todistusvalintakiintiön paikkoja.
 Amiksetkin haluavat jatkaa opintoja tai vaihtaa alaa.  Milla Ristikangas
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun linjaus varata yhtä suuret aloituspaikkamäärät ylioppilaille ja amiksille todistusvalinnassa saa Ristikankaalta kiitosta.
 Tasan tai lähes tasan kiintiöt ovat jakaneet myös Diakonia-, Centria- ja Karelia-ammattikorkeakoulut sekä Lapin ja Kajaanin ammattikorkeakoulut.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun opiskelijapalvelupäällikkö  Leena Kurki-Pölönen  sanoo, että paikkoja on haluttu varata tasapuolisesti.
 – Meillä on ollut aina aika paljon ammatillisella tutkinnolla sisään tulleita.
 Vähimmäispisteet ja kynnysehdot osalla käytössä
 Monista muista ammattikorkeakouluista poiketen Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu XAMK on asettanut todistusvalinnassa kaikille hakukohteille vähimmäispisteet ja osalle myös kynnysehtoja.
 Myös kuusi muuta ammattikorkeakoulua käyttää vähimmäispisteitä tai kynnysehtoja apuna todistusvalinnassa vaihtelevin tavoin.
 – Tottakai haluamme mahdollisimman hyviä opiskelijoita. Mutta jos vertaa vähimmäispisterajoja todistusten maksimipisteisiin, eivät ne kovin korkealla ole, sanoo Kurki-Pölönen.
 Kynnysehtoja käytetään muun muassa teknisellä alalla, jossa ylioppilaille on arvosanavaatimuksena vähintään pitkän matematiikan A tai lyhyen matematiikan C.
 Jos vertaa vähimmäispisterajoja todistusten maksimipisteisiin, eivät ne kovin korkealla ole.  Leena Kurki-Pölönen
 Kurki-Pölösen mukaan tietyn osaamistason vaatimisesta on etua opiskelijalle ja oppilaitokselle kun opetuksessa voidaan heti keskittyä uuden oppimiseen.
 – Jos ei ole matematiikkaa opiskellut, on vaikea pysyä tekniikan matematiikassa mukana.
 Hänen mielestään valintatavat ovat ensi keväänä selkeämpiä kuin aiemmin.
 – Tämä menee hakijalle parempaan suuntaan. Ennen oli vielä enemmän vaihtelua ja monia jonoja.
 Kurki-Pölönen muistuttaa, että todistusvalinnan ja valintakokeen lisäksi ammattikorkeakouluihin on myös monia muita reittejä.
 Työpaikat vaativat korkeakouluopintoja
 Milla Ristikangas ei suhtaudu hakemiseen ryppyotsaisesti. Häntä kuitenkin harmittaa, että Suomessa on niin vaikea päästä opiskelemaan korkeakouluun. Isosisko lähti tämän vuoksi ulkomaille.
 Ristikangas on huomannut, että monissa kiinnostavissa työpaikoissa vaatimuksena on korkeakouluopinnot.
 – Täytyy niitä sitten yrittää hankkia. Mutta jos en nyt pääse, katselen kevään haussa vielä lisää muitakin kohteita. Visuaalisen markkinoinnin lisäksi myös journalismi kiinnostaa.
 Visuaalisen markkinoinnin lisäksi myös journalismi kiinnostaa.  Milla Ristikangas
 Ristikangas on valmis pieneen taktikointiin muiden kuin ykköstoiveen osalta. Jos jollekin pienemmälle paikkakunnalle näyttää olevan paremmat mahdollisuudet päästä opiskelemaan, hän on valmis lähtemään.
 Tiedot syksyn valinnoista tulevat viimeistään 29. marraskuuta.
 Sitä ennen Ristikangas ehtii vielä monta kertaa käydä sydän pamppaillen  Opintopolku.fi  -sivustolla tarkistamassa, aukeavatko ovet Haaga-Heliaan. Jos näin onnellisesti käy, on edessä muutto Joutsasta Porvooseen.
 Lue myös:
 Järjestäjät tyytyväisiä: ammattikorkeakouluun haetaan jatkossakin rasti ruutuun -pääsykokeella – hoitoalalle tulossa tunneälyä mittaava koe
 Hakijat kuvailevat ammattikorkeakoulujen uutta valintakoetta kattavaksi, mutta osin sekavaksi – “Eettinen osio oli mielestäni epäonnistunut
 Haku ammattikorkeakouluihin mullistuu täysin – 5 tärkeää faktaa tänään käynnistyvistä pääsykokeista: matematiikan taitoja painotetaan
 Katso, mihin koulutuksiin ammattikorkeakouluissa on vaikeinta päästä – Sanna Rauta sai unelmiensa opiskelupaikan ja kertoo nyt, millainen asenne häntä auttoi
 Todistuksen merkitys yhä tärkeämpi korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa – "On hyvä, että ylioppilastodistuksesta on jotain hyötyä"

Milla Ristikangas tähtää ammattikorkeakouluun – todistusvalinnan sekavuus hämmentää: "Miksi koulujen väliset erot ovat näin suuria?"


Summary: Viljelty kahvi on perimältään hyvin samankaltaista. Villeistä metsistä löytyy geenikirjoa, joka suojaa taudeilta.

YAYU/ADDIS ABEBA  Korkeasta puusta kuuluu pehmeä huuto:  pu-pu-pu-pu-pu-pu . Pian lintu lentää tiehensä, kun mustavalkoinen gueretsa-apina pomppii metsän kattoa pitkin, latvuksesta toiseen.
 Aurinko pilkottaa lehvästön läpi, ja säteet ulottuvat siellä täällä jopa maahan asti. Perhonen tanssii kaskaiden huutojen siivittämänä oksien läpi ja istahtaa ison puun rungolle.
 Täällä kasvaa villi kahvi.
 Tadesse Woldemariam Gole  raivaa tiensä tiheän pusikon läpi. Hikiläiskiä näkyy jo sinisen t-paidan selkäosassa, ja hän huitaisee tiehensä muurahaisen, joka kiipeää pitkin hänen niskaansa. Tadesse on Etiopian ympäristö- ja kahvimetsäfoorumin johtaja.
 – Tuossa kasvaa myös villiä kardemummaa. Voit maistaa! hän sanoo ja osoittaa suurilehtistä puskaa.
 Etiopian kahvimetsäfoorumin johtajan Tadesse Woldemariam Golen tutkimus osoittaa, että vuonna 2080 mahdollisesti jopa kaksi kolmasosaa Etiopian nykyisistä kahvinviljelyalueista ei enää kelpaa kahvinviljelyyn. Syynä on ilmastonmuutos. Uhka koskee myös villikahvia.  Liselott Lindström / Yle
 Olemme juuri päässeet Yayun kahvimetsän ydinalueelle, jossa kasvaa 28 000 hehtaaria kahvimetsää täysin luonnonmukaisessa tilassa. Täältä maailman ja myös Suomen suosituin kahvilaji,  Coffea Arabica , on kotoisin.
 – Tämä on yksi maailman ainoista paikoista, jossa on aika iso luonnollinen arabica-kahvimetsä. 30–40 vuoden viime vuoden aikana olemme kuitenkin menettäneet paljon metsää, Tadesse sanoo.
 Yksi suurimmista uhkista on metsien muuttaminen viljelymaaksi. Se ei johdu suursijoittajista, vaan metsän ympärillä asuvien tarpeesta.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Etiopian väestönkasvu on ollut hurjaa. 1970-luvulla etiopialaisia oli noin 30 miljoonaa, mutta nyt Etiopian väkiluku on jo ylittänyt sata miljoonaa. Väestö kasvaa yhä 2,5 prosenttia vuodessa. Viljelymaan lisäksi myös polttopuuta tarvitaan koko ajan enemmän, sillä suurin osa etiopialaisista laittaa ruokansa avotulella.
 Luonnontilaisten kahvimetsien tuhoutuminen tarkoittaisi kuitenkin peruuttamatonta vahinkoa myös kahvinviljelijöiden kannalta.
 Etiopian villit pusikot ovat koko maailman kahviviljelmien turva ja vakuutus, sillä niissä kasvaa valtaosa maailman kaikista kahvilajeista.
 Jos villit lajit kuolevat sukupuuttoon, kahvinviljelyllekin tulee ennen pitkää loppu.
 Villikahvin matka maailmalle satoja vuosia sitten selittää sen, miksi se on tänään niin tärkeä.
 Kahvimarja on kuin kirsikka, jonka sisällä kaksi kahvipapua muodostavat siemenen. Liselott Lindström / Yle
 Kahvia on nautittu Etiopiassa  jopa noin 3 000 vuotta. Ennen kuin siitä hoksattiin tehdä juotavaa, leivottiin muun muassa niin kutsuttuja kahvipullia. Yhdellä rasvasta ja kahvinpavuista tehdyllä kahvipullalla armeijoiden sotilaat marssivat kokonaisen päivän väsymättä.  Buna qalaana  tunnettu herkku on edelleen tärkeä osa etiopialaisten juhlahetkiä.
 Legendan mukaan kahvin löysi Kaldi-niminen vuohipaimen noin 3 000 vuotta sitten. Kaldi häkeltyi, kun vuohet lähes tanssivat syötyään punaisia marjoja. Kaldi kokeili itsekin ja papujen huumaava vaikutus vangitsi hänet.
 Kaldin vaimo kutsui marjoja jumalten lahjaksi, mutta luostarin papit epäilivät niitä paholaisen tempuksi ja heittivät marjat tuleen. Ilmaan nousi huumaava tuoksu, ja loppu on historiaa.
 Aivan noin se tuskin meni. Mutta varmaa on, että kahvi lähti kotimaastaan Etiopiasta eteenpäin Jemeniin yli Bab el Mandebin salmen. Sieltä se levisi edelleen Aasiaan ja maailmalle.
 Kun kahvi lähti maailmanvalloitukselleen, matkaan lähti kuitenkin geenikirjoltaan hyvin samankaltainen otos. Se tarkoittaa, että kasvien sopeutumiskyky on heikko, ja pieninkin muutos olosuhteisiin voi olla niille tuhoisa.
 Tämän vuoksi maailman kahviviljelmät ovat hyvin alttiita sekä ilmastonmuutokselle että erilaisille taudeille ja sienille.
 Yayun kahvimetsä kuuluu Unescon biosfäärialueisiin, joilla pyritään mahdollisimman kestävään ihmisten ja luonnon rinnakkaiseloon. Liselott Lindström / Yle
 Kahvin viljely lisääntyy hieman  joka vuosi.  Kulutus kasvaa koko maailmassa , etenkin Afrikassa, Etelä-Amerikassa ja Aasiassa. Tunnetusti suomalaiset ovat kuitenkin maailman ahkerimpia kahvinjuojia: kulutamme vuodessa yli 12 kiloa kahvia per henkilö.
 Mutta vaikka kahvin katoaminen olisi suomalaisille tragedia, se olisi paljon katastrofaalisempi asia kahvintuottajamaille. Kahvi on maailman toiseksi tärkein vientituote öljyn jälkeen ja yli 80 maata saa suurimman osan ulkomaanvaluutastaan kahvista.
 Etiopiassa kahvi tuo jopa neljäsosan vientituloista, ja samoin työllistää jopa neljäsosan väestöstä eri muodoissa.
 Jos kahvia riittää vielä  vuosikymmenten jälkeenkin, siitä on kiittäminen Kassahun Tesfayea. Hän johtaa Addis Abeban yliopiston biotekniikan instituuttia.
 Hänen tutkimuksensa kahvimetsien geenien monimuotoisuudesta oli pohjana, kun Yayun alue sekä sitä hieman etelämpänä sijaitseva Kaffan kahvimetsä suojeltiin vuonna 2010. Ne ovat nyt Unescon suojeltujen biosfäärialueiden listalla.
 – Kahvi on Etiopian lahja maailmalle. Se on monien innovaatioiden taustalla. Kaikki heräävät kahvin kanssa aamulla, ja jos jollakin on ongelmia, hänen tarvitsee vain palata kupposen ääreen löytääkseen motivaatiota, Kassahun sanoo ja hörppää kupistaan.
 Addis Abeban yliopiston biotekniikan instituutin johtaja Kassahun Tesfaye ei viikolla ehdi kahviseremonioita suorittaa. Sunnuntaina kahviseremonia on kuitenkin suomalaisen sunnuntaipäivällisen tapaan tärkeä osa perheen yhdessäoloa. Fredrik Lerneryd
 Kassahun juo kahvia vähintään neljä kertaa päivässä. Koska hän juo perinteistä etiopialaista kahvia pienistä posliinikupeista, kerralla tulee kuitenkin juotua vähintään kaksi kupposta. Välillä hän juo töiden jälkeen vielä iltakahvit vaimonsa kanssa, eli noin kymmenen kupillista päivässä.
 Kassahun puhuu intohimolla kahvista. Jos joku ei pidä kahvista, ensin kannattaisi hänen mukaansa kokeilla etiopialaista perinteistä kahvia. Sen jälkeen kyllä tykkäisi.
 Innolla hän kertoo myös kahvilajien geenejä koskevista tutkimuksistaan. Kahviviljelmillä kaikki pusikot tai puut ovat geneettisesti samankaltaisia, millä voi olla kauaskantoisia seurauksia.
 Esimerkiksi Sri Lankassa kahvinlehtiruosteeksi kutsuttu sienitauti tuhosi koko maan kahviviljelmät 1800-luvulla. Siksi maa tunnetaan tänä päivänä lähinnä teestään eikä kahvistaan.
 – Kahvimetsässä ei voi tapahtua samaa. Yksi puu voi saada taudin, mutta toinen on sille vastustuskykyinen ja kasvaa hyvin.
 Kahvimetsien tärkeys tuli Etiopiassa laajempaan tietoisuuteen 1970-luvulla, kun lähes kaikki Etiopian kahviviljelmät olivat tuhoutua kahvinmarjataudin takia.
 Tutkijat lähtivät kahvimetsään etsimään ratkaisua ja keräsivät sieltä eri lajeja tutkittaviksi. Kokeilujen jälkeen he löysivät nopeasti lajin, joka oli vastustuskykyinen taudille.
 Etiopialainen kahvi oli pelastettu, siltä erää.
 Kahvipavut saavat tumman värinsä vasta, kun ne paahdetaan. Raaka kahvipapu on vihreä. Liselott Lindström / Yle
 Yayun kahvimetsässä villien kahvipuskien  sinnikkyyden näkee omin silmin. Ne pärjäävät tiheässä kasvustossa muurahaisista, tuholaisista, sienistä ja kilpailevista kasveista huolimatta.
 Maassa pienet kahvintaimet kamppailevat tilasta muun muassa jukkapalmun tapaisten puiden kanssa.
 Ilma täyttyy luonnon tuoksuista, ja tunnelma on kuin lapsuuden satumetsässä.
 Kahvi viihtyy korkealla ja kosteassa varjoa antavien puiden alla. Yayun kahvimetsä sijaitsee keskimäärin noin 1600 metrin korkeudella merenpinnasta – ylempänä kuin Suomen korkein tunturi, joka yltää 1324 metriin.
 Viljeltynä kahvipusikot saavat kasvaa noin 30–40-vuotiaiksi, mutta täällä roikkuvan naavan peittämät kahvinoksat saattavat olla yli satavuotiaita. Kahvipensaat ovat lähinnä puita, monta metriä korkeita.
 Viljeltynä kahvipensaat tuottavat hyvin satoa noin 30–40 vuotta, mutta luonnollisessa metsässä ne elävät huomattavasti pidempään, jopa yli satavuotiaiksi. Liselott Lindström / Yle
 Kun kahvi kukkii, on kuin lumi peittäisi kahvipensaat. Koko metsä täyttyy silloin niiden tuoksusta, kertoo kahvimetsäfoorumin johtaja Tadesse Woldemariam Gole.
 Varjoa antavat puut sulkevat pois jopa 80 prosenttia auringonvalosta. Puiden varjossa lämpötila saattaa olla jopa viisi astetta alhaisempi kuin metsän ulkopuolella, ja kun sää kylmenee, lämpö pysyy puolestaan paremmin tallella puiden suojassa.
 Viljeltynä kahvi pärjää jopa ilman varjopuita, mutta tarvitsee silloin paljon lannoitetta ja kastelua.
 Nyt villin kahvin marjat ovat saamassa punaisen värinsä, mutta suuri osa marjoista on vielä vihreitä. Marjojen sisällä kypsyvät vihreät kahvipavut.
 Aregu Ejerso aloitti kahvinviljelyn kymmenisen vuotta sitten, ja hän on tyytyväinen sen tuomaan lisätienestiin. Hän pyörittää myös pientä bisnestä. Liselott Lindström / Yle
 Eläkeikää lähestyvä Aregu Ejerso  poimii huolellisesti punaisia marjoja pensaastaan. Vielä on hieman liian aikaista korjata kahvisato, mutta omaan käyttöön kahvimarjoja voi jo poimia.
 – Ensin kuorin ne, sitten pesen ne kolme kertaa, sitten paahdan ne pannulla ja sen jälkeen jauhan pavut käsin, hän selittää.
 Kuvaus on pikakurssi etiopialaiseen kahviseremoniaan. Aina jos kylään tulee vieraita, heille tarjotaan kahviseremonia. Aregu toimittaa sen pari kertaa päivässä, joskus vierailleen ja joskus vain itselleen tai perheelleen.
 Paahdettujen papujen haisteleminen ja hyväksyminen on lähes yhtä tärkeää kuin kahvin juominen. Sen lisäksi kahviseremonian aikaan poltetaan usein suitsukkeita, jotta pahat henget pysyisivät poissa. Kaiken tämän tekeminen vieraan edessä osoittaa kunnioitusta.
 Aregu Ejerso paahtaa kahvipavut pannulla ja jauhaa ne sen jälkeen käsin.  Liselott Lindström / Yle
 Aregu asuu aivan Yayun kahvimetsän kupeessa, ja kuten suurimmalla osalla täkäläisistä, hänen pihallaan kasvaa kahvia. Hän on pienviljellyt sitä kymmenisen vuotta, mutta monella on myös kahvipensaita vain omaan käyttöön.
 Metsän suojelusta Aregu ei juuri naapureidensa kanssa puhu, mutta metsä on hänelle tärkeä. Sen ansiosta sataa paljon, Aregu sanoo.
 Kuten muuallakin Etiopiassa, myös Yayun kylän väestö kasvaa. Lisäksi lähelle suunnitellaan hiilikaivosta. Se tarkoittaisi, että kylä kasvaisi entisestään, kun sinne muuttaisi kaivoksen työntekijöitä. Toisaalta ihmisiä olisi siirrettävä pakolla pois kaivoksen tieltä. Heidän pitäisi asettua muualle ja raivata uutta viljelymaata – todennäköisesti kahvimetsän reunasta.
 Mutta samalla kun Aregu ja muut kylän kahvinviljelijät ovat uhka metsälle, he ovat myös avain sen pelastukseen.
 Paahdettujen papujen haisteleminen ja hyväksyminen on lähes yhtä tärkeä osa kahviseremoniaa kuin kahvin juominen. Liselott Lindström / Yle
 Unescon biosfäärialueet, joihin  Yayun kahvimetsä kuuluu, ovat eräänlaisia kestävän kehityksen mallialueita. Niiden luonto on ainutlaatuista, ja alueilla pyritään parhaaseen mahdolliseen ihmisen ja luonnon rinnakkaiseloon.
 Kahvimetsän ydinalue on suojeltu geneettisen monimuotoisuuden turvaamiseksi. Se on kooltaan vain noin 28 000 hehtaaria, kun metsää on kaikkiaan 167 000 hehtaaria. Ydinaluetta ympäröi puskurialue ja sitä puolestaan siirtymäalue. Näillä alueilla ihmiset saavat asua ja viljellä maata, ja moni viljeleekin juuri kahvia.
 – Ideana on yhdistää suojelua ja kestävää metsän ja kahvin käyttöä, kahvimetsäfoorumin johtaja Tadesse sanoo.
 Kahvimetsän läpi kulkee tie, jonka laidoilla luonnontilainen ja viljelty alue limittyvät. Varjopuut ovat luonnollisia, mutta alle on istutettu villin kahvin lisäksi lisää kahvia, jotta sadosta tulisi parempi. Alueella asuvat maanviljelijät saavat kerätä marjoja ja taimia metsästä ja istuttaa niitä omille tiloilleen.
 Kahvimetsän laitamilla asuvat maanviljelijät saavat kerätä marjoja ja taimia metsästä ja istuttaa ne omille tiloilleen.  Liselott Lindström / Yle
 Jossain kaukana nainen laulaa ylistyslaulun Jeesukselle poimiessaan marjoja. Laulu kaikuu puiden välissä. Ohi kävelee jäntevä vanha nainen, joka hikoilee suuri kasa polttopuita selässään.
 Yayun kaltaista kahvimetsää on enää vain Etiopiassa. Vielä jonkin aikaa sitten kahvimetsiä kasvoi myös Etelä-Sudanissa, mutta nyt ne ovat tuhoutuneet ilmastonmuutoksen seurauksena.
 Ilmastonmuutos on myös Yayulle todellinen uhka. Nousevat lämpötilat ja epäsäännölliset sateet johtavat siihen, että kahvi ei ehkä enää viihdy alemmilla korkeuksilla.
 – Toisaalta korkealla sijaitsevat alueet, joilla nyt ei kasva kahvia, saattavat tulevaisuudessa olla hyviä kahville. Mutta ilmasto muuttuu nopeammin kuin kahvi luonnollisesti siirtyy korkeammalle. Se tarvitsisi siihen apua, Tadesse sanoo.
 Kypsä kahvimarja on väriltään punainen.  Liselott Lindström / Yle
 Ilmastonmuutos ja viljelymaan raivaaminen voivat yhdessä merkitä kahvimetsien tuhoa. Tadessen mukaan metsän ympärillä asuvat ihmiset ymmärtävät sen tärkeyden ja haluavat suojella metsää, mutta heidän on myös pakko tienata elantonsa.
 Täällä asuu maailman köyhimpiä ihmisiä, jotka tuottavat huippulaadukasta kahvia. Siitä he kuitenkin saavat häpeällisen vähän korvausta, Tadesse sanoo. Vaikka kahvia juodaan yhä enemmän, viljelijöille maksettu  hinta on pudonnut 40 prosenttia  vuodesta 2017.
 Tadessen mielestä myös kahviteollisuuden ja kahvinjuojien pitäisi kantaa vastuunsa. Suojeluponnistusten pitäisi hänen mukaansa näkyä kahvin markkinahinnassa, ja kahvinviljelijöiden tulisi saada asianmukaista korvausta siitä, että he suojelevat metsää.
 – Jos jätämme vastuun geenimonimuotoisuuden suojelemisesta yksin tänne, on todellinen vaara, että menetämme metsän.
 Lue myös:
 Kahvien maailma on uhattuna, kertovat asiantuntijat kahdessa eri julkaisussa

Ilmastonmuutos ja taudit uhkaavat maailman kahviviljelmiä – Ratkaisu voi löytyä Etiopian villeistä kahvimetsistä


Summary: Hyvät uutiset kauppaneuvotteluista innostivat markkinoilla.

New Yorkin pörssissä on taas vietetty ennätysmurskajaisia. Wall Streetin keskeiset indeksit nousivat perjantaina uusiin ennätyslukemiin ja Dow Jones -indeksi rikkoi ensi kertaa 28 000 pisteen rajan.
 Dow Jones päätyi päivän päätteeksi 28 004,01 pisteeseen, mikä merkitsi 0,8 prosentin nousua edellispäivästä. Dow Jones ylsi uuteen ennätykseen jo peräti seitsemännen kerran tässä kuussa.
 Laajapohjainen S&P 500 -indeksi nousi 0,6 prosentilla ja teknologiapainotteinen Nasdaq 0,7 prosentilla.
 Pörssikursseja nostattivat etenkin Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppaneuvotteluista kantautuneet positiiviset uutiset. Valkoisen talon taloudellinen neuvonantaja  Larry Kudlow  kertoi, että neuvotteluissa on saavutettu "valtavaa edistystä."
 Neuvottelujen vire on ollut muutenkin myönteinen viime päivinä, vaikka presidentti  Donald Trumpin  lokakuussa julkistaman ensimmäisen vaiheen kauppasopimuksen viimeistely ei olekaan ollut ongelmatonta.
 Muuallakin maailmassa pörssipäivä oli enimmäkseen nousuvoittoinen, vaikka plussalla ei oltukaan niin reilusti kuin Yhdysvalloissa.
 Lue myös:
 USA lykkää osaa Kiinan tuotteille määrätyistä tulleista – pörssit ilahtuivat
 Yhdysvallat: Kiina polkee juania – kauppasodan leviäminen valuuttoihin säikäytti osakemarkkinat
 Wall Streetillä osakkeet päätyivät pakkaselle Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppakiistan kiihtyessä

Wall Streetin ennätysten marraskuu sai jatkoa – Dow Jones ylsi ensi kertaa 28 000 pisteeseen


Summary: Fluoripelko saa ihmiset lopettamaan tavallisten hammastahnojen käytön.

Suomalaisten usko vaihtoehtohoitoihin on vähentynyt, mutta yhä varsin moni luottaa luontaislääkkeisiin. Tämä todetaan tuoreessa Tiedebarometrissä.
 Kurkuma ja punariisi ovat esimerkkejä luonnon omista tuotteista, joiden uskotaan tehoavan sairauksiin ja edistävän terveyttä, mutta fluoria sen sijaan vältellään. Sen pelätään vaikuttavaan luustoon.
 Fluorin välttäminen saa ihmiset sekoittamaan omat hammastahnansa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) on antanut suosituksensa  fluorin käytöstä , sillä Suomessa fluoria esiintyy paikoin runsaasti.
 THL:n mukaan hampaiden kariesta voidaan ehkäistä hyvin, jos fluoridia sisältävien hammastahnojen lisäksi juomaveden fluoridipitoisuus on 0,7–1,2 mg/l.
 Varsinkin lasten hampaiden hoidossa fluorilla on ehkäisty reikiintymistä. Erikoishammaslääkäri  Helena Yli-Urpo  työskentelee lapsipotilaiden kanssa ja näkee muutoksia hampaiden hoitamisessa.
 – Fluorikammoa esiin noin viidellä prosentilla potilaista, joita vastaanotolla käy. Suurin osa potilaista käyttää kuitenkin tavallisia hammastahnoja, Helena Yli-Urpo sanoo.
 Salossa työskentelevän Yli-Urpon mukaan fluorin käyttämättömyys tulee esiin juuri niillä lapsilla, joilla on paljon reikiä ja hoidettavaa suussa.
 Fluorikammoa suurempi riski on kuitenkin, jos fluoritahna ja hammasharja jäävät kokonaan käyttämättä motivaation puutteessa.
 Netti tarjoaa reseptejä tehdä oma hammastahna
 Itsetehtyihin hammastahnoihin lisätään erilaisia hankausaineita, kuten savea ja suoloja. Niiden pitoisuus kuitenkin vaikuttaa esimerkiksi hammaskiilteen kulumiseen.
 Nämä itsetehdyt tahnat sisältävät hankaavan ainesosan lisäksi usein jonkun öljypohjaisen aineen. Sitä perustellaan sillä, että öljy hoitaa suun limakalvoa.
 Ongelma on kuitenkin näiden kotitekoisten tahnojen hankaavuudessa.
 – Hankaluus on se, että kaupallisissa tahnoissa on hyvin tarkkaan säädelty hankaavuusarvo. Itsetehdyissä tahnoissa tätä arvoa on hyvin vaikea kontrolloida, Helena Yli-Urpo sanoo.
 Netissä on Yli-Urpon mukaan huolestuttavan paljon jauhemaisia tahnareseptejä, joiden puhdistus- tai valkaisuteho perustuu pelkästään hankaavaan aineeseen.
 – Nettireseptien ohjeet kuulostavat kyllä tosi villeiltä. Omaan suuhuni en tällaisia käyttäisi, erikoishammaslääkäri Helena Yli-Urpo toteaa.
 Valkaisutahnat kiinnostavat tyttöjä
 Valkoiset ja loistavat hampaat ovat monen tytön kauneusihanteena, jonka malli saadaan netistä. Helena Yli-Urpo on hämmästynyt siitä, kuinka jo nuoret tytöt käyttävät valkaisutahnoja.
 – Itse olen ihmetellyt, miten jo 8–9-vuotiaat tytöt kyselevät valkaisevista hammastahnoista, joita joku kaveri on ostanut tai tilannut netistä.
 Keskustelussa tyttöjen kanssa käydään läpi tahnojen sisältö ja arvioidaan, mikä niissä on hampaiden kannalta hyvää tai huonoa. Vastapuhjenneiden pysyvien hampaiden pinta on hauras ja hammas kehittyy hiljalleen parissa vuodessa valmiiksi. Tällaisten kehittyvien hampaiden valkaisu ei ole Yli-Urpon mukaan missän tilanteessa suotavaa.
 Huokoisten hampaiden raju hankaaminen tekee pinnasta mattamaisen, ja alttius reikiintymiselle ja vihlomiselle kasvaa. Helena Yli-Urpon mukaan huokoiset hampaat myös kuluvat helposti ja niiden korjaava hoito on hankalaa.
 Hän suositteleekin hampaiden valkaisua haluavien tulevan suuhygienistin vastaanotolle.
 Vastalääke vaihtoehtohoidoille
 Myös lääkärikunta on herännut oikomaan netissä liikkuvia kyseenalaisia terveysväittämiä.
 Viime vuonna Turun yliopiston lääketieteen opiskelijat perustivat  Vastalääke-yhdistyksen . Se pyrkii yleistajuistamaan lääke- ja terveystiedettä ja tarjoamaan tutkimustietoa helposti luettavassa muodossa.
 Lääketieteen opiskelijat Kristiina Makkonen ja Tatu Han ovat Vastalääke-yhdistyksen aktiiveja. Markku Sandell / Yle
 Vastalääkkeen perustajajäsenet  Kristiina Makkonen  ja  Tatu Han  kertovat, ettei oikean tiedon levittäminen ole niin yksinkertaista kuin he aluksi luulivat.
 – Eihän meidän työ koskaan lopu. Aika paljon netin terveysväittämät liittyvät erilaisiin ruokavalioihin ja ravintoon, toteavat neljännen vuosikurssin lääketieteen opiskelijat.
 Lääkäreillä on Vastalääkkeen mukaan moraalinen velvollisuus kertoa asioista. Laadukkaan koulutuksen pohjalta tutkijat pystyvät Kristiina Makkosen mielestä hyvin tarjoamaan tutkimusalastaan tietoa ihmisille.
 Sosiaaliseen mediaan syntyy koko ajan uusia ryhmiä, joissa jaetaan tietoa terveyteen liittyvistä seikoista. Netin mielipidevaikuttajat keräävät ympärilleen oman fanilaumansa, joka luottaa gurunsa oppeihin. Ne eivät aina ole tutkittujen terveysväittämien mukaisia.
 – On niitä guruja tullut aika paljon vastaan. Ihmiset kommentoivat kirjoituksiimme, että teidän kirjoituksenne ei pidä paikaansa, koska henkilö, koska ihailemani henkilö on toista mieltä, Kristiina Makkonen kertoo.
 Terveysgurujen fanit uskovat johtajaansa eivätkä piittaa siitä, että näiden opit eivät perustu tutkittuun tietoon. Netin pitkissä keskusteluketjuissa on vaikeaa levittää oikea tietoa ja kumota vääriä väitteitä, kun keskusteluun voi osallistua kevyillä perusteluilla.
 Vastalääke.fi -sivustolla julkaistaan tutkimuksiin perustuvia mutta helppotajuisia artikkeleita tieteestä ja terveydestä. Markku Sandell / Yle
 Nykytekniikka mahdollistaa oman kehonsa ja toimintansa jatkuvan tarkkailun. Kristiina Makkosen kädessä oleva rannetietokone kertoo niin syketiedot kuin energiankulutuksenkin muiden mittaustulosten ohella.
 Biohakkerointi eli itsensä tarkkailu ei välttämättä ole hyvä asia, arvioivat Makkonen ja Han. Elämänlaatu ei välttämättä kohene.
 – On hyvä, että ihmiset pitävät huolta itsestään ja haluavat katsoa, miten liikkuvat ja syövät. Jos kuitenkaan ei ole tarkkaa käsitystä tai taustatietoa kaikesta mittaustiedosta, niin saattaa ahdistua ja tulla neuroottiseksi oman rannetietokoneensa tuijottajaksi, Tatu Han pohtii.
 Kristiina Makkosen mukaan ihminen saattaa myös tulkita mittaustietoja väärin ja toimia niin, ettei edistäkään omaa terveyttään vaan tekee sille hallaa. Verenpaine-, kolesteroli- tai veren sokeriarvoja voi arvioida väärin tai yrittää laskea sykettä liian alas.
 Luontaislääkkeiden suosio on vankka, vaikka esimerkiksi mäkikuismalla saattaa olla vaikutusta muiden lääkeaineiden imeytymiseen ja vaikuttavuuteen. Pahimmillaan luontaislääkkeet ovat aiheuttaneet maksavaurioita.
 Luontaislääkkeistä unohtuu usein maininta sivuvaikutuksista. Ihmisiä miellyttää luontaistuote-nimitys. Se antaa kuvan turvallisesta, luonnosta peräisin olevasta aineesta.
 – Olisi hyvä, jos luontaistuoteiden ja ravintolisien kauppaa voitaisiin säädellä, Tatu Han sanoo.
 Vaihtoehtohoitoja koskeva vähäinen sääntely, valvonnan puutteellisuus ja asiakkaan heikko oikeusturva on nähty ongelmallisena. Erityisesti hoitojen turvallisuus ja harhaanjohtava markkinointi ovat aiheuttaneet ongelmia.  Sosiaali- ja terveysministeriö
 Kymmenen vuotta sitten työryhmä suositteli lain laatimista siihen, kenellä on oikeus antaa vaihtoehtohoitoja. Niin sanottu puoskarilaki on kuitenkin jäänyt lepäämään eri ministerien pöydälle useamman hallituksen ajan.
 Vuosi sitten otettiin taas kerran uusi yritys asian edistämiseksi.
 Sosiaali- ja terveysministeriössä  aloitettiin syksyllä 2018 valmistelu, joka tähtäsi vaihtoehtohoitoja koskevan lain säätämiseen. Valmistelu on ollut keskeytyksissä, koska vastuuhenkilöt ovat siirtyneet muihin tehtäviin. Käytännössä asia ei siis ole edennyt.
 Ministeriöstä kerrotaan, että uusi valmistelua vetävä henkilö aloittaa joulukuussa. Vaihtoehtohoitojen sääntelyn lisääminen on kirjattu myös nykyiseen hallitusohjelmaan.
 Lue myös
 Jättimäinen uhkasakko rajoittamaan bloggari Maria Nordinin aivokurssin markkinointia – lievin mahdollinen keino, Tukes perustelee
 Muistatko vielä kohut hopeavedestä ja mustasta salvasta? Vaihtoehtoisten hoitomuotojen käyttö ei ole lisääntynyt, vaikka julkisen keskustelun perusteella niin voisi luulla
 Analyysi: Kuka suojelisi lapset ja syöpäsairaat uskomushoidoilta?  Niitä koskeva laki olisi jo voimassa – jos poliittista tahtoa olisi ollut
 Miksi huuhaata uskotaan enemmän kuin tiedettä? Ennen sivistymättömyyttä häpeiltiin, nyt sillä ylpeillään

Vaihtoehtohoidot kiehtovat ja kemikaalikammo saa tekemään hammastahnat itse


Summary: Epäilty sai vakavia vammoja ammuttuaan itseään päähän ampumavälikohtauksen päätteeksi.

Kaliforniassa Santa Claritan kaupungissa torstaina tapahtuneen kouluampumisen epäilty 16-vuotias tekijä on kuollut, Los Angelesin piirikunnan poliisiviranomainen kertoo.
 Epäilty kouluampuja kuoli saamiinsa vammoihin sairaalassa perjantaina. Hän sai vakavia vammoja ammuttuaan itseään päähän ampumavälikohtauksen päätteeksi.
 Ainakin kaksi ihmistä kuoli ja useita loukkaantui torstaisessa kouluampumisessa. Ampuminen sattui vain minuutteja ennen koulupäivän alkua Saugus High School -koulussa.
 Epäilty ampuja oli koulun oppilas. Viranomaiset eivät vielä ole saaneet selvyyttä ampujan motiivista.
 Aiheesta lisää:
 Kaliforniassa sattuneessa kouluampumisessa kuoli ainakin kaksi ja useita haavoittui – 16-vuotias epäilty kriittisessä tilassa sairaalassa

Epäilty kouluampuja kuoli sairaalassa – ampumisen motiivi ei vieläkään selvillä


Viisi mielenosoittajaa on kuollut ja 75 on loukkaantunut Sacaban kaupungissa Boliviassa, lääkärilähde kertoo.
 Eronneen presidentin  Evo Moralesin  kannattajat ottivat yhteen turvallisuusviranomaisten kanssa Sacabassa perjantaina.
 Uutistoimisto AP:n tietojen mukaan turvallisuusjoukot olivat ampuneet mielenosoittajia kohti, kun he olivat yrittäneet murtautua turvallisuusjoukkojen asemien läpi.
 Poliisin mukaan mielenosoittajat olivat vaarallisesti aseistautuneita ja kertovat pidättäneensä sata mielenosoitukseen osallistunutta.
 Moralesin kannattajat ja turvallisuusjoukot ottivat perjantaina yhteen myös Bolivian pääkaupungissa La Pazissa, jossa kiviä heittäneitä mielenosoittajia pyrittiin hillitsemään kyynelkaasun avulla.
 Anez uhkaa Moralesia oikeudella, jos tämä palaa Boliviaan
 Perjantaina Bolivian väliaikainen presidentti  Jeanine Anez  uhkasi eronnutta presidentti Moralesia syytteellä vaalivilpistä, mikäli tämä palaa maahan.
 Anez sanoi torstaina, että Morales ei saa lupaa osallistua tuleviin presidentinvaaleihin, joiden toivotaan vakauttavan poliittisessa kriisissä oireilevaa maata.
 Moralesille myönnettiin alkuviikosta turvapaikka Meksikosta. Hän on kuitenkin vannonut palaavansa Boliviaan palauttaakseen rauhan maahan.
 Aiheesta lisää:
 Bolivia epävarman tulevaisuuden edessä – Oikeistokonservatiivit täyttämässä Evo Moralesin jättämää valtatyhjiötä
 Levottomuudet ovat jatkuneet Boliviassa vallan vaihduttua – entinen presidentti syyttää Yhdysvaltoja salaliitosta
 Senaatin apulaispuhemies julistautui Bolivian presidentiksi – Morales: Kavalin ja pahin vallankaappaus

Viisi eronneen presidentin kannattajaa kuollut mielenosoituksissa Boliviassa


Summary: Myöhään perjantai-iltana Bagdadissa räjähti pommi. Aiemmin päivällä turvallisuusjoukot ampuivat kohti mielenosoittajia.

Ainakin yksi ihminen on kuollut ja 12 on loukkaantunut Bagdadissa Irakissa, kun pommi räjähti Tayaran aukiolla perjantai-iltana. Asiasta kertoivat Irakin turvallisuusjoukot.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan pommi räjähti ajoneuvon alla.
 Turvallisuusjoukot eivät ole pystyneet vielä vahvistamaan, että liittyikö räjähdys hallituksen vastaisiin mielenosoituksiin, jotka olivat käynnissä läheisellä Tahririn aukiolla.
 Perjantaina Bagdadissa oli muutenkin väkivaltainen päivä, kun turvallisuusjoukot ampuivat tuliaseilla kohti mielenosoittajia sekä käyttivät kyynelkaasua. Kolme mielenosoittajaa kuoli.
 Ainakin 320 ihmistä on kuollut ja tuhansia on loukkaantunut sen jälkeen, kun levottomuudet Irakissa alkoivat lokakuun alussa. Mielenosoittajat ovat vaatineet laajalle levinneen korruption kitkemistä Irakista, lisää työpaikkoja sekä parempia peruspalveluita öljyrikkaaseen maahan.
 Aiheesta lisää:
 Yle Bagdadin mielenosoituksissa: Irakilaiset haluavat poliitikot vaihtoon – ja vihdoin hyvän elämän
 Irakin turvallisuusjoukot hajottavat mielenosoituksia voimatoimin – Ainakin neljä kuollutta, yli sata loukkaantunutta Bagdadissa
 Amnesty syyttää Irakin joukkoja hirvittävien kallovammojen aiheuttamisesta – Bagdadissa koolla suurin protesti sitten Saddamin ajan

Bagdadissa jälleen väkivallan päivä – ainakin neljä kuollut ja kymmeniä loukkaantunut


Summary: Irtisanomiset jakautuvat neljälle paikkakunnalle. Kahdelle työntekijälle tarjottiin uutta tehtävää Helsingissä.

Sanoma Media Finland on irtisanonut henkilökuntaansa Kajaanista, Kuopiosta, Mikkelistä ja Lapualta.  Aito Radiot -ketjuun  kuuluvat Aito Iskelmä, Aito Kajaus, Aito Hitti ja Aito Iskelmä Harju&Pöntinen.
 Yhtiö käynnisti Aito Radioiden uudelleenjärjestelyä koskevat yt-neuvottelut lokakuussa.
 Toiminnan uudelleenjärjestelyn arvioitiin johtavan enimmillään kymmenen henkilön irtisanomiseen.
 – Nyt päättyneissä kohdennetuissa yt-neuvotteluissa päättyi kahdeksan työsuhdetta ja kahdelle tarjottiin uutta tehtävää Helsingissä, vastaa Sanoma Media Finlandin viestintäjohtaja  Hanna Johde  sähköpostitse.
 Tieto yt-neuvotteluista alkoi levitä yksityisten some-päivitysten kautta.
 Yhteensä Aito Radioille on työskennellyt 35 henkilöä, osa työsuhteessa ja osa sopimussuhteessa. Aito Kajaukselta irtisanottiin kaksi työntekijää, jotka olivat molemmat työsuhteessa.
 Aito Radio -kanavat jatkavat toistaiseksi entisellään, suunnitelmat ovat vielä työn alla. Sanoma Media Finland suunnittelee jatkoa kuulijoiden ja mainostajien kysynnän ja tarpeiden pohjalta.
 – Ajankohtaa suunnitelmien valmistumiselle en vielä osaa sanoa, jatkaa Johde.
 Sanoma Media Finland  osti elokuussa  Aito Radiot ja Business FM:n. Pelkästään Aito Kajauksella on 34 taajuutta ympäri Suomea. Radio Kajaus -nimellä Kainuussa yli 30 vuotta sitten aloittanut radiokanava on yksi Suomen vanhimmista paikallisradioista.

Sanoma pyöräytti kaikessa hiljaisuudessa yt:n Aito Radioissa – kahdeksan irtisanottiin


Summary: Etelä-Pohjanmaalla neljä kuntaa ulkoisti terveyspalvelunsa yhteisyritykselle Pihlajalinnan kanssa ja nyt kunnat ovat minimoimassa omistusosuuttaan.

Samaan aikaan, kun  eduskunta on kiristämässä kuntien ulkoistamismahdollisuuksia , Etelä-Pohjanmaan Kuusiokunnissa edetään yhä pidemmälle.
 Valtuustot päättävät maanantaina terveyspalveluja tuottavan Kuusiolinnan osakkeiden myynnistä. Kuusiolinna Terveys Oy on kuntien ja Pihlajalinnan yhteisyritys, joka on tuottanut laajasti terveyspalveluja kunnille neljän vuoden ajan.
 Kunnat omistavat yrityksen liki puoliksi Pihlajalinnan kanssa, mutta osakekaupan jälkeen kuntien omistusosuus putoaisi kolmeen prosenttiin.
 Kaupassa on kyse ainakin rahasta. Kauppahinnaksi on laskettu 19,3 miljoonaa euroa. Tämä tarkoittaa jokaiselle neljälle kunnalle useita miljoonia. Ja se, jos mikä, houkuttaa heikon kuntatalouden aikana.
 – Tällä kaupalla pystytään varmistamaan tämän vuoden tuloksen paraneminen ja lisäksi se antaa paljon puskureita seuraaville vuosille, toteaa alavutelainen valtuutettu ja Kuusiokuntien sosiaali- ja terveyskuntayhtymän hallituksen puheenjohtaja  Lasse Anttila  (kesk.).
 Esimerkiksi Ähtäri päätti juuri aloittaa yt-neuvottelut, joten raha tulee tarpeeseen. Alavus tienaisi kaupalla yli 9 miljoonaa, Ähtäri yli 5, Kuortane 3 ja Soinikin liki 2 miljoonaa euroa.
 Ulkoistamisia rajoitetaan entistä tiukemmin
 Kuusiolinnan perustamisvaiheessa haluttiin korostaa sitä, että kyse ei ole yksityisestä yrityksestä, vaan yhteisyrityksestä. Nyt siitä on kuitenkin tulossa yksityinen.
 – Jos kuntien omistus on kolme prosenttia, se tulkitaan selkeästi yksityiseksi. Ei voida enää puhua julkisesta palvelutuotannosta, toteaa sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Kirsi Varhila .
 Runsaat parikymmentä kuntaa on ulkoistanut terveyspalvelunsa koko maassa. Moni kunta ulkoisti kiireellä, palvelut turvatakseen, ennen kuin sitä ehdittiin rajoittaa. Muun muassa Kuusiokunnat ja  Jämsä tekivät päätöksensä  juuri ennen rajoittamislakia.
 Eduskunta käsittelee parhaillaan lain kiristämistä. Kunnat voivat pian ulkoistaa enää 15% sote-kustannuksistaan. Lakia halutaan kiristää, koska palvelujen halutaan ensisijaisesti olevan julkisia ja ulkoistamisten ei haluta häiritsevän maakunnallisten sote-organisaatioiden perustamista.
 – On myös huomattu, että ulkoistamisten seurauksena palvelut pirstoutuvat helposti, selittää Varhila.
 Kolmen prosentin omistus, samat sopimukset
 Osakekaupasta päätettiin Kuusiokunnissa jo toissakesänä, mutta kauppa tyrehtyi sote-uudistuksen kaatumiseen. Nyt  kauppa on toteutumassa , sillä vastustusta tuntuu olevan vähän – jos ollenkaan. Kauppakirjat saatetaan allekirjoittaa jo ensi viikolla.
 Vaikka kunnille jää vain kolmen prosentin omistus, osakassopimus ja palvelusopimus säilyvät ennallaan ja kunnilla on edelleen yksi hallituspaikka kullakin. Vaikutusmahdollisuudet säilyvät siis ennallaan.
 Ja tietenkin neljän kunnan kuntayhtymällä säilyy myös lakisääteinen, tärkeä valvontatehtävä.
 – Kuntien näkökulmasta ei ole itseisarvo omistaa osakkeita, toteaa Ähtärin hallintojohtaja  Seppo Karjala .
 Se, että kunta luopuu osakkeista, ei muuta riskejä. Ne ovat samat kuin ennenkin.
 – Ihan sama onko se kolme prosenttia vai enemmän, kun se on joka tapauksessa yksityinen, kiteyttää alavutelainen valtuutettu  Eila Koskinen  (sd.), joka alun perin vastusti yhteisyrityksenkin perustamista.
 Tyytyväisyys palveluihin voidaan ilmaista hymynaamalla esimerkiksi terveyskeskuksen aulassa.  Elina Niemistö / Yle
 Uusi kumppani ei vaikuta
 Kuntien myyntihaluja ei heikennä edes viime viikkoinen uutinen, jonka mukaan  Mehiläinen olisi ostamassa Pihlajalinnan  – eli kuntien kumppani olisi kokonaan vaihtumassa.
 Sopimukset tulevat sitomaan uuttakin omistajaa.
 – Ei uusikaan omistaja voi tehdä muutoksia rikkomatta sopimuksia, muistuttaa Alavuden valtuuston varapuheenjohtaja  Yrjö Paukkunen  (ps.).
 Päinvastoin entistä isompi kumppani herättää jopa myönteisiä toiveita.
 – Mehiläinen voisi jopa kehittää Ähtärin sairaalaa ja sillä voi olla positiivisia vaikutuksia, sanoo Paukkunen.
 Kuntaliiton sosiaali- ja terveysyksikön johtaja  Tarja Myllärinen  muistuttaa kuitenkin myös riskeistä.
 – Aina kun kilpailutilanne muuttuu, on mahdollisuus hintojen kohoamiseen.
 Entäs se maakunta-sote?
 Kuntaliitossa, jos missä, tiedetään kuntien taloudellinen tilanne. Se on monessa kunnassa juuri nyt katastrofin partaalla. Myllärinen sanoo ymmärtävänsä Kuusiokuntien kauppahaluja.
 – Se, että jostain tarjoutuu myyntituloja, houkuttaa – ja se on täysin ymmärrettävää, sanoo Myllärinen.
 Hän kuitenkin muistuttaa, että ulkoistamiset ylipäätään voivat olla ongelmallisia, kun rakennetaan uutta maakunnallista sotea. Myllärinen peräänkuuluttaa laajempaa näkökulmaa, koko maakunnan tulevaisuuden näkemistä.
 Se, että jostain tarjoutuu myyntituloja, houkuttaa – ja se on täysin ymmärrettävää  Tarja Myllärinen, Kuntaliitto
 Maakunnallisen sote-ratkaisun on pelätty keskittävän palvelut maakuntakeskukseen. Toisin sanoen maakunnan reunoilla ei ole luottoa sille, että palvelut säilyisivät lähellä sote-uudistuksen jälkeen. Nyt siis palveluja yritetään turvata silläkin riskillä, että maakunnallinen sote-yhteistyö kärsii.
 Alavutelainen Lasse Anttila on ollut mukana maakunnallisen sote-kuntayhtymän valmistelussa ja sanoo, että Kuusiokuntien täytyy olla mukana myös siinä.
 – Kymmenen vuoden kuluttua vallassa olevien päättäjien voi olla vaikea päästä mukaan, ellei olla siinä koko ajan. Pyrin vaikuttamaan siihen, että oltaisiin täysin mukana.
 Marja-Liisa Valkealahti terveyskeskuksen odotusaulassa Alavudella.  Tarmo Niemi / Yle
 Tärkeintä on palvelut kuntalaisille
 Neljän vuoden yhteistyö Pihlajalinnan kanssa on mennyt hyvin, mutta ei ole ollut silkkaa ruusuilla tanssia. Epäkohtiakin on tullut vastaan ja niihin on valvova organisaatio eli Kuusiokuntien terveyskuntayhtymä puuttunut.
 Muun muassa Kuortane on maksanut 100 000 euroa ylimääräistä, jotta saisi tietyn määrän lääkäreitä omaan terveyskeskukseensa. Se ei ole toteutunut, eikä kunta ole saanut vastinetta rahoilleen.
 – Siellä on miljoonaluokan erimielisyyksiä, mutta tässä ne nyt hyvitetään kauppahinnassa, kertoo Paukkunen.
 Kuusiolinnan sadoille työntekijöille on periaatteessa sama, kuka palkan maksaa. Kunhan maksaa. Kuntalaisille tärkeintä on, että palvelut toimivat.
 – Lääkäriin ei aivan heti pääse, kun olisi tarve. Mutta se on sama muillakin paikkakunnilla, toteaa Alavuden terveyskeskuksessa odottava  Marja-Liisa Valkealahti .
 Valkealahti on myös tietoinen muutoksista, jotka omia terveyspalveluja saattavat odottaa.
 – No se huoli siinä on, että kaikki kallistuu. Toivottavasti se ei näihin maksuihin vaikuta ja pääsisi mahdollisimman pian hoitoon, ja kaikki pelaisi, sanoo Valkealahti.

Pienet eteläpohjalaiskunnat nettoavat miljoonia myymällä sote-palvelunsa: "Ei voida enää puhua julkisesta palvelutuotannosta"


Summary: Ankkurihissi korvataan tuolihissillä, joka hankitaan käytettynä Itävallasta.

Pyhätunturille rakennetaan uusi tuolihissi ja lisää majoitusta. Pohjoisrinteille tuleva uusi tuolihissi maksaa neljä miljoonaa euroa, ja se avautuu jouluna 2021.
 Pyhätunturi Oy:n mukaan uusi hissi hankitaan käytettynä Itävallasta, peruskorjataan ja asennetaan kesällä 2021. Tuolihissi kuljettaa kaksi kertaa enemmän asiakkaita puolet lyhyemmässä ajassa kuin nykyinen ankkurihissi.
 Myös Pyhän päähissiä parannetaan. Kuuden hengen hissiin tulee 20 uutta myrskytuolia. Myrskytuoleilla hissi voi olla auki myös kovassa tuulessa. Samalla hissin kapasiteetti kasvaa kolmanneksella.
 Päähissin muutostyöt tehdään ensi kesänä.
 Liki 500 vuodetta lisää
 Lisäksi Pyhälle rakennetaan lisää majoitusta lähes 500 petipaikan verran. Majoitusinvestoinnit ovat yhteensä 12 miljoonaa euroa. Petipaikkojen lisäys on merkittävä, sillä Pyhällä on tällä hetkellä runsaat 5 000 vuodepaikkaa.
 – Alueen majoituskapasiteetti pysyy kasvusta huolimatta todella maltillisena suhteessa hissikapasiteettiin. Ruuhkattomuus on meille todellinen kilpailuetu, Pyhätunturi Oy:n toimitusjohtaja  Ville Aho  sanoo tiedotteessa.
 Pyhätunturi Oy kertoi uusista investoinneista perjantaina.

Pyhälle miljoonien investoinnit – uusi hissi ja lisää petipaikkoja


Summary: Tositapahtumiin pohjautuva Le Mans 66 -elokuva kertoo, kuinka Ford päätti päihittää Ferrarin 24 tunnin kestävyysajokisassa. Yle tapasi Pariisissa elokuvan tähdet Matt Damonin ja Christian Balen sekä ohjaajan James Mangoldin.

James Mangoldin  ohjaama Le Mans 66 on kuvaus maailman legendaarisimmasta ajokilpailusta, joka ajoi ihmiset ja autot äärirajoille. Tositapahtumiin pohjautuva elokuva sijoittuu 1960-luvun lopulle ja kertoo kahden autonvalmistajan, Fordin ja Ferrarin, välisestä taistelusta.
 Ferrari oli hallinnut Le Mansin kestävyysajokilpailua vuosikaudet, mutta mainetta ja kaupallista nostetta kaipaava Ford päätti pistää italialaisille kampoihin. Hommaan palkattiin entinen kilpakuski  Carroll Shelby , joka oli itse aikanaan voittanut Le Mansin 24 tunnin ajon.
 Shelby ryhtyi suunnittelemaan mullistavaa kilpa-autoa, mutta vaati sen rattiin äkkiväärän ystävänsä, brittiläisen kilpa-ajajan  Ken Milesin . Tulisieluista brittikuljettajaa näyttelee  Christian Bale  ja visionääri-Shelbya  Matt Damon.
 – Tämä oli itse asiassa yksi hauskimmista elokuvista, joissa olen koskaan näytellyt! Esittämämme hahmot ovat persooniltaan todella erilaisia, mutta heitä yhdistää yhteinen pakkomielle voittamiseen, sanoo Christian Bale.
 Oscar-palkitut Matt Damonin (vas.) ja Christian Bale esiintyvät elokuvassa ensi kertaa yhdessä. © 2019 Twentieth Century Fox Film Corporation
 Tarina poikkeusyksilöistä ja ystävyydestä
 Ohjaaja James Mangold halusi rooleihin juuri Balen ja Damonin. Oscar-palkitut näyttelijät esiintyivät elokuvassa samalla ensimmäistä kertaa yhdessä.
 – James halusi minut rooliin, koska olen kuulemma yhtä rasittava tyyppi kuin Miles aikanaan, Christian Bale naurahtaa.
 Matt Damon nyökkäilee vieressä.
 – Minäkin näen sinussa ja Ken Milesissä paljon samaa. Et ole ihan yhtä kärttyisä, mutta kaikessa tekemisessäsi yhtä omistautunut, Damon sanoo.
 Kumpikaan näyttelijöistä ei ole suuri moottoriurheiluharrastaja. Suomalaisjuuristaan mielellään puhuva Matt Damon sanoo kuitenkin tuntevansa Suomen maineen autourheilun huippumaana.
 – Tiedän hyvin, että Suomesta tulee hämmästyttävä määrä maailmanluokan kuljettajia asukaslukuun nähden. Itse kasvoin Bostonissa, jossa autourheilu ei ollut iso juttu, Damon sanoo.
 Näyttelijän mukaan elokuva kertoo kuitenkin pohjimmiltaan jostain kilpa-autoilua suuremmasta: kapinallisista altavastaajista, jotka onnistuivat toteuttamaan hullun unelmansa. Se on tarina kahden erilaisen miehen ystävyydestä.
 –James halusi minut rooliin, koska olen kuulemma yhtä rasittava tyyppi kuin Miles aikanaan, Christian Bale sanoo. © 2019 Twentieth Century Fox Film Corporation
 Elokuvista kaivataan oman elämän heijastuspintaa
 Le Mans 66 on ennen kaikkea perinteinen ison valkokankaan elokuva, jollaisia tehdään nykyään yhä vähemmän. Netflix ja netin muut suoratoistopalvelut ovat vallanneet markkinoita, ja teatterilevitykseen päätyy yhä harvempi tuotanto.
 – Isot studiot eivät ole enää valmiita ottamaan riskejä, sillä elokuvien tekeminen ei ole niin tuottoisaa kuin ennen. Jos tarinasta ei saa luotua sarjaa tai jatko-osaa, on sitä entistä vaikeampi saada tuotantoon, Matt Damon harmittelee.
 Viime aikoina on puhuttu paljon elokuvatuotantojen tasapäistymisestä: rahoitusta löytyy lähinnä nuorille suunnattuihin supersankarielokuviin. Muun muassa elokuvaohjaaja Martin Scorsese on peräänkuuluttanut elokuvantekijöitä tekemään rohkeampia valintoja.
 Le Mans 66 elokuvan ohjaaja James Mangold on samaa mieltä. Hän toivoo, että kiinnostus henkilövetoiseen kerrontaan olisi kuitenkin jälleen kasvamassa.
 – Supersankarielokuvien kanssa kasvaneet katsojat ovat nyt 30–40-vuotiaita. Uskon, että monet heistä ovat alkaneet etsiä elokuvista moniulotteisempia henkilöhahmoja.
 Mangold arvelee että Marvel-elokuvia ja Star Wars -elokuvien mukana kasvanut sukupolvi on nyt sellaisessa elämänvaiheessa, jossa elokuvilta kaivattaisiin heijastuspintaa oman elämän haasteisiin.
 – Siten henkilövetoiset tarinat voisivat taas yleistyä, kuten tämäkin elokuva osoittaa, Mangold sanoo.
 Christian Bale ja Matt Damon Le Mans 66 -elokuvan kuvaustauolla. © 2019 Twentieth Century Fox Film Corporation

Le Mans 66 -elokuvaa tähdittävä Matt Damon Ylen haastattelussa: "Suomesta tulee hämmästyttävä määrä maailmanluokan kuljettajia"


Summary: Arviolta 70 prosenttia Venetsiasta on veden alla.

Venetsiassa Pohjois-Italiassa vesi on jälleen tulvinut. Kaupungin pormestari  Luigi Brugnaro  on määrännyt turistien suosiman Pyhän Markuksen torin suljettavaksi. Vesi on arvioiden mukaan noussut 1,6 metriä normaalia korkeammalle. Viranomaisten arvion mukaan noin 70 prosenttia kaupungista on jäänyt tulvaveden alle.
 Tulvavedet näyttävät jäävän alhaisemmalle tasolle kuin tiistaina miljoonavahingot aiheuttaneessa tulvassa, mutta nykyinenkin vedennousu riittää aiheuttamaan vahinkoja.
 – Aukio on pakko sulkea, koska se muodostaa terveysriskin kansalaisille. Tämä on katastrofi, Brugnaro valitti.
 – Olemme tuhonneet Venetsian. Puhutaan miljardivahingoista jo pelkästään entisten vahinkojen suhteen, ei vielä tämän päivän, pormestari jatkoi.
 Ihmiset kävelivät penkeillä ja ottivat kuvia tulvivassa Venetsiassa tiistaina.  Andrea Merola / EPA
 Venetsiaan julistettiin eilen tulvien vuoksi hätätila. Lisäksi Italian hallitus sopi 20 miljoonan euron hätäavun myöntämisestä kaupungille tulvatuhojen korjaamiseksi. Vedenpinnan ennustetaan laskevan viikonloppuna, mutta nousuveden korkeus pysyttelee silti noin kymmeniä senttejä hallittavana pidetyn rajan yläpuolella.
 Viranomaiset ovat luvanneet asukkaille 5 000 euron avustuksen valtiolta, jos heidän kotinsa ovat vaurioituneet tulvissa. Ravintolanpitäjille ja kauppiaille taas on lupailtu 20 000 euron korvauksia. Viranomaisten mukaan tulvavesi on kastellut noin 80 prosenttia kaupungista.
 Venetsiassa asuu vain noin 50 000 ihmistä, mutta kaupungissa vierailee vuosittain liki 36 miljoonaa turistia.
 Venetsialaiset syyttävät korruptoituneita poliitikkoja siitä, että kaupungin suojaksi suunniteltu tulvajärjestelmä ei vieläkään ole toiminnassa. Projekti noin 80 tulvaportin rakentamiseksi aloitettiin jo vuonna 2003.
 Lue myös :
 Uusi tulva uhkaa Venetsiaa – Pormestarin mukaan jo satojen miljoonien vahingot, kaupunkiin julistettiin hätätila
 Venetsiassa vesi tulvi kanavista kaduille – Tuhannen vuoden aikana vesi on noussut vain viidesti Pyhän Markuksen kirkon aulaan

"Olemme tuhonneet Venetsian" – turistien suosima Pyhän Markuksen tori suljettu tulvien takia


Summary: Kymenlaakson käräjäoikeus on tuominnut metsäyhtiö Stora Enson Inkeroisten kartonkitehtaan ja tehtaan johtoa maksamaan sakkoja työturvallisuusrikoksesta.

Stora Enson Inkeroisten kartonkitehdas Kouvolassa on tuomittu työturvallisuusrikoksesta Kymenlaakson käräjäoikeudessa.
 Kartonkitehtaan työntekijä loukkaantui kolme vuotta sitten lokakuussa, kun hän poisti käsin kartongin palasia arkkileikkurista koneen ollessa käynnissä.
 Yhtiö joutuu maksamaan 20 000 euron yhteisösakon. Lisäksi kolme henkilöä kartonkitehtaan nykyisestä ja entisestä johdosta on tuomittu maksamaan sakkoja. Syytettyinä olivat entinen ja nykyinen tehtaanjohtaja sekä osastopäällikkö.
 Syyttäjä vaati yhtiölle jopa 100 000 euron yhteisösakkoa. Käräjäoikeus otti kuitenkin huomioon työn, joka tehtaalla on tehty työturvallisuuden eteen. Siksi kyse ei käräjäoikeuden mukaan ollut siitä, että kartonkitehdas tai sen johdossa työskennelleet eivät olisi piitanneet työturvallisuudesta tehtaalla.
 Ohjeistusta pidettiin riittävänä
 Onnettomuus sattui, koska arkkileikkurin kuljetustelojen välissä on ollut suojaamaton, puolivetävä nielu, joka on ollut vaarallinen käyttää eikä koneelle pääsyä ole ollut estetty.
 Ongelma oli tiedostettu jo vuonna 2014. Työntekijät oli ohjeistettu poistamaan hihnojen väliin revennyttä paperisilppua ainoastaan koneen ollessa pysäytettynä. Vaarana on ollut, että käsi tarrautuu tai jää puristuksiin.
 Työntekijöille oli ilmoitettu tapaturmavaarasta ja koneen luona on ollut nielusta varoittavia kylttejä, joissa kiellettiin käsien laittaminen taittotelan ja ylimenopellin väliseen nippiin.
 Tehtaalla oli siis luotettu siihen, että työntekijät toimivat ohjeiden mukaan, joten teknisiä toimenpiteitä ei pidetty tarpeellisina.
 Laki: työntekijät eivät aina noudata ohjeita
 Käräjäoikeus katsoi kuitenkin, että Stora Enson olisi pitänyt teknisin muutoksin estää nielujen aiheuttama vaara, eikä jättää turvallisuudesta huolehtimista pelkästään työntekijöille annetun ohjeistuksen varaan.
 Lain mukaan tekniset muutokset koneella olisi pitänyt tehdä, koska työntekijät eivät aina noudata heille annettuja ohjeita.
 Arkkileikkurin kuljetustelojen väliin pääsy estettiin teknisin toimenpitein vasta onnettomuuden jälkeen.
 Käräjäoikeus oli sitä mieltä, että tehtaanjohto ei suhtautunut piittaamattomasti työturvallisuuteen.

Työntekijä työnsi kätensä kartonkitehtaan arkkileikkuriin varoitus- ja kieltokylteistä huolimatta – Stora Ensolle sakot


Summary: Kiinassa kotitalousjätettä syntyy vuosittain satoja miljoonia tonneja.

Jiangcungoun kaatopaikka lähellä Xi’anin kaupunkia Kiinassa on noin 100 jalkapallokentän kokoinen. Nyt sinne kasatut jätevuoret ovat noin 150 metrin korkuiset eikä enempää enää mahdu, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Shaanxin maakunnassa sijaitsevaan kaatopaikkaan on tuotu päivittäin 10 000 tonnia jätettä, noin neljä kertaa enemmän kuin alkujaan suunniteltiin. Yksi syy on se, että yli 12 miljoonan Xi’anin asukkaan jätteistä valtaosa on päätynyt kaatopaikalle.
 Kaatopaikka perustettiin vuonna 1994 ja sen piti olla toiminnassa 50 vuotta.
 Siirtolaistyöntekijät kävivät läpi kaatopaikkaa Guiyangin kaupungissa Guizhoun provinssissa vuonna 2015. Lapsi hymyilee onnellisena löydettyään ison nallen. All Over Press
 Satoja miljoonia tonneja roskaa vuosittain
 Kiina on yksi maailman suurimmista saastuttajista, ja se on kamppaillut jo vuosikausia 1,4 miljardin kansalaisen tuottaman jätteen kanssa.
 Kiina ohitti Yhdysvallat suurimpana jätteidentuottajana vuonna 2017 – kotitalousjätettä syntyy vuosittain  400 miljoonaa tonnia , ja määrä kasvaa vuodessa 8 prosenttia, kertoo South China Morning Post.
 Kiinan kaupunkialueiden osuus vuonna 2017 syntyneestä kotitalousjätteestä oli  215 miljoonaa tonnia . Ei ole selvää, kuinka suuri osuus jätteestä päätyy kierrätettäväksi, sillä Kiina ei ole julkaissut virallisia lukuja.
 Noin puolet kaupunkialueiden tuottamasta jätteestä  haudattiin maan alle ja noin 40 prosenttia poltettiin, kertoo jätteidenhuollosta vastaava ministeriö.
 Monissa suurissa kaupungeissa kaatopaikat ovat jo täynnä.
 BBC:n mukaan Kiina aikoo lisätä jätteidenpolttolaitosten määrää tuntuvasti. Tarkoituksena on myös kierrättää suurimpien kaupunkien jätteistä 35 prosenttia ensi vuoteen mennessä. Esimerkiksi Shanghaissa lajittelu on jo pakollista sakkojen uhalla.
 Lue lisää :  "Shanghailaiset ovat tulossa hulluksi" – Yli 25 miljoonan asukkaan kiinalaiskaupungissa voi nyt saada sakot ellei lajittele roskiaan
 Shanghain keskustan asuinkortteleihin on tuotu uudet jäteastiat. Päivisin ne pidetään suljettuna. Jenny Matikainen / Yle
 – Kyseessä on vakava uhka. Kaupunkilaisväestön määrän kasvun ohella kotitalousjätettä on kuluneen vuosikymmenen aikana syntynyt myös talouskehityksen ja elämäntyylin muutosten vuoksi, esimerkiksi tuotteita ja ruokaa tilataan verkosta kotiin, sanoo kierrätystalouden instituutin johtaja  Du Huanzheng  Tongjin yliopistolta South China Morning Postille.
 Pelkästään verkkokaupasta tilattujen tuotteiden  pakkausjätettä syntyi Kiinassa viime vuonna 9,4 miljoonaa tonnia . Ympäristöjärjestö Greenpeacen raportissa arvioidaan, että pakkausjätteen määrä nousee jopa 41,3 miljoonaan tonniin, mikäli kasvutrendi pysyy samana.
 Lue myös :
 Minne muovijäte päätyy, kun Kiina ei enää ota sitä vastaan? Ympäristöjärjestöjen raportti: Kaakkois-Aasiaan ja kaatopaikoille
 Kiinan kaatopaikat täynnä – Pekingin jätteestä jo puolet poltetaan energiaksi

Kiinan suurimmalla kaatopaikalla roskavuori kohoaa jo 150 metriin, eikä enempää mahdu – kaatopaikka täyttyi 25 vuotta etuajassa


Summary: Esimerkiksi Raaseporissa läntisellä Uudellamaalla jää keskimäärin yksi peura päivässä auton alle.

Marraskuu on ollut kahtena viime vuonna selkeästi peura- ja hirvikolareiden musta kuukausi Suomessa.
 Tilastokeskuksen seurantatilastoista selviää , että vuosina 2018 ja 2017 näiden onnettomuuksien määrässä on selkeä piikki marraskuun kohdalla muihin kuukausiin verrattuna. Toiseksi eniten kolareita tapahtuu lokakuussa.
 Viime vuonna pelkästään marraskuussa kirjattiin 2 151 riistaonnettomuutta eli kuudeosa koko vuoden onnettomuuksista. Hirvien ja peurojen lisäksi näissä onnettomuuksissa oli mukana metsäkauriita ja villisikoja.
 Suomen Riistakeskus  kertoo, että valkohäntäpeurakolarit painottuvat loka-marraskuulle, koska peurojen kiima-aika lisää niiden liikkuvuutta. Hirvillä kiima-aika on jo hieman aiemmin syys-lokakuussa, mutta niiden liikkuvuutta lisää myös siirtyminen talvilaitumille.
 Yhteensä tieliikenteessä tapahtui siis viime vuonna Suomessa 12 350 riistaonnettomuutta. Vuonna 2017 onnettomuuksia oli 10 202.
 Viime vuoden määrä tarkoittaa laskennallisesti keskimäärin yli 33 onnettomuutta koko maassa vuorokaudessa.
 Yli puolet koko maan riistaonnettomuuksista tapahtui Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla ja Pirkanmaalla. Katso oman alueesi  hirvieläintenonnettomuuspaikat täältä .
 Uudellamaalla kolaroidaan useimmin valkohäntäpeuran kanssa
 Yleisin riistaonnettomuus Lounais- ja Etelä-Suomen teillä on valkohäntäpeuran ja ajoneuvojen yhteentörmäys. Toiseksi eniten kolaroidaan metsäkauriiden kanssa.
 Valkohäntäpeurakolareissa kyseenalaista ykkössijaa piti viime vuonna Raasepori läntisellä Uudellamaalla. Valkohäntäpeura jäi siellä auton alle 365 kertaa eli keskimäärin vuoden jokaisena päivänä. Yli sata valkohäntäpeurakolaria kirjattiin Uudellamaalla myös Lohjalla, Kirkkonummella ja Nurmijärvellä.
 Hirvikolareiden määrä sen sijaan liikkuu kymmenissä. Viime vuonna Uudenmaan alueella eniten hirvivahinkoja tapahtui Mäntsälässä, Raaseporissa, Loviisassa, Vihdissä sekä Porvoossa, kaikissa lähes parikymmentä kolaria.
 Lue myös:
 Hirvivaara
 Kauriseläimistä varoittavat liikennemerkit ilmestyvät tienvarsille kesäkuussa 2020
 Maistuisiko peura? Riistalihaa halutaan taas avittaa kaiken kansan ruuaksi
 Järeät keinot käyttöön Vantaalla: peura ammuttiin pihamaalta – Mikä ratkaisuksi kasvavaan peurakantaan? Keskustele
 Peuroja on enemmän kuin koskaan – ja nyt ne tungeksivat jo puutarhoihin ja teille:  "Ihmisten sietokyky alkaa ylittyä"
 Juna koituu vuosittain satojen eläinten kohtaloksi – törmäys hirveen voi aiheuttaa veturin vaihdon kesken matkan

Yli 30 hirveä, peuraa tai villisikaa jää auton alle keskimäärin joka päivä – marraskuu on riistakolareiden synkin kuukausi


Summary: Sillanpää on saanut syytteen muun muassa lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.

Jyväskylän seurakunnasta kerrotaan, että Sillanpään 4. 12. suunniteltu konsertti Jyväskylän Taulumäen kirkossa on peruttu.
 Sillanpää on saanut  syytten lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisestä.
 – Heti tiedon saatuamme ryhdyimme pohtimaan jatkoa. Emme halua tuomarin roolia ottaa, mutta kyse on varsin vakavasta syytteestä. Kokonaisharkinnan jälkeen päädyimme siihen, että konserttia ei järjestetä, sanoo Jyväskylän seurakunnan kirkkoherra  Arto Viitala .
 Myös Lahden Ristinkirkon konsertti on peruttu.
 – Tälläisten epäilyjen kanssa ei kirkkoon voi tulla laulamaan, sanoo Keski-Lahden seurakunnan kirkkoherra  Miika Hämäläinen .
 Sillanpää on asianajajansa välityksellä kiistänyt syytteet.
 Viitalan mukaan muissa seurakunnissa ollaan kallistumassa konserttien perumisen suuntaan.
 – Varmaa tietoa ei ole, mutta tällaista on ilmassa.
 Sillanpään konserttikiertueen vastaava tuottaja  Lilja Kainulainen  kertoo, että Sillanpään kirkkokonsertit on peruttu.
 – Tällaisen päätöksen tein, yhteisymmärryksessä seurakuntien kanssa, Kainulainen sanoo.
 Jyväskylän seurakunnan rooli kirkkokonsertissa olisi ollut ainoastaan vuokrata tila. Minkäänlaisessa järjestäjän roolissa seurakunta ei ole konsertissa ollut.

Uusi syyte oli liikaa – seurakunnat peruvat Jari Sillanpään kirkkokonsertteja


Summary: Moni on saattanut miettiä, mikä on Liechtensteinin kansallislaulu, mutta se onkin kaikille tuttu.

Suomen tämäniltainen jalkapallovastustaja on hämmästyttävä maa monessa suhteessa. Sen huomaa heti, kun maan kansallislaulu kajahtaa soimaan.
 1. Kansallislaulu Englannista
 Liechtenstein käyttää kansallislaulussaan samaa melodiaa, kuin Englannin tutussa " God save the Queen " -hymnissä.
 Liechtensteinissa lauluun on tehty toki omat sanat ja laulu tunnetaan nimellä " Oben am jungen Rhein ", mikä viittaa Reinvirran lähteisiin.
 Syytä Englannin hymnin päätymiseen Alpeille ei tarkkaan tiedetä. On kuitenkin tunnettua, että Englannin hymni oli suosittu 1800-luvulla saksalaisella kielialueella. Sitä laulettiin isänmaallisena lauluna muun muassa Baijerissa, Saksissa ja Sveitsissä.
 Jalkapallostadion Rheinpark Vaduzissa. Rex Features / AOP
 Liechtensteinissa siitä tuli virallisesti kansallislaulu vuonna 1920.
 2. Koko Pornaisista
 Liechtenstein sijaitsee Itävallan ja Sveitsin välissä.
 Pikkuruinen maa on muodoltaan pitkänomainen. Sen pituus pohjois-etelä -suunnassa on noin 25 kilometriä. Leveyttä kertyy enimmilläänkin nipin napin kymmenen kilometriä.
 Liechtenstein pinta-ala on 160 neliökilometriä. Se on samaa luokkaa, kuin Itä-Uudellamaalla sijaitsevan Pornaisten kunnan.
 Yli puolet Liechtensteinista on kuitenkin korkeaa vuoristoa. Korkein huippu on 2 599 metriin ulottuva Grauspitz.
 Liechtensteinin kartta Jyrki Lyytikka / Yle
 3. Raha Sveitsistä
 Liechtenstein käyttää valuuttanaan Sveitsin frangia. Maa on tulli- ja rahaliitossa Sveitsin kanssa ja Liechtensteinin ulkopolitiikka on myös läheisesti kytköksissä Sveitsiin.
 Liechtenstein ei ole EU:n jäsen, mutta ETA-sopimuksen avulla suomalainen pääsee maahan henkilökorttia vilauttamalla.
 Maassa on lyöty omia Liechtensteinin frangin kolikoita, mutta ne ovat niin harvinaisia, että ne ovat lähinnä keräilyesineitä.
 4. Asukkaita naapureilta
 Liechtensteinissa on noin 38 000 asukasta, mikä vastaa suunnilleen Rauman väkimäärää.
 On kuitenkin huomattava, että yli kolmasosa maan asujaimistosta ei ole Liechtensteinin kansalaisia. Noin 12 000 ulkomaalaista ovat pääosin peräisin Saksasta, Sveitsistä ja Itävallasta, mutta myös monista muista maista. Liechtenstein yritykset tarvitsevat paljon ulkomaista työvoimaa.
 Liechtensteinin ruhtinaskunta jakaantuu kahteen osaan, jotka ovat Vaduz, eli Oberland (Ylämaa) ja Schellenberg (Unterland, Alamaa). Liechtensteinissa on 11 kuntaa joiden asukasluku vaihtelee 450 ja 6 000 välillä.
 Pääkaupungissa Vaduzissa on 5 400 asukasta. Saman verran kuin Inkoossa.
 Liechtensteinin pääkaupunki Vaduz. Urs Keller / AOP
 5. Tulot ulkomailta
 Liechtenstein on maailman rikkaimpia maita. Väkilukuun suhteutettuna bruttokansantuote on Qatarin ja Macaon jälkeen maailman kolmanneksi suurin. Viime vuonna BKT oli yli 106 000 dollaria. Suomen BKT oli maailman 24. suurin, mutta silti "vain" 46 000 dollaria.
 Liechtenstein on kerännyt vaurautta vireällä teollisuudella ja finanssikaupalla. Maata on myös pidetty veroparatiisina.
 Erityinen tulolähde valtiolle ovat postimerkit, joiden myynnistä saadaan 15 prosenttia valtion tuloista.
 Retkeilijä katselee näkymää Liechtensteinin ja Sveitsin rajaseudulla. Arno Balzarini / EPA

Mikä on Liechtenstein? Upporikas Pornainen – Viisi erikoisuutta Suomen jalkapallovastustajasta


Summary: Norjan hallituksen mukaan Berg on luovutettu Norjan viranomaisille Liettuassa Vilnassa.

Bergin vapautuksesta kerrottiin hetki sitten Norjan yleisradion  NRK:n  välittämässä Liettuan viranomaisten tiedotustilaisuudessa ja Norjan hallituksen samaan aikaan antamassa tiedotteessa.
 Vakoilusta tuomittu norjalainen Berg vapautettiin Venäjän ja Liettuan sopimassa vakoilusta tuomittujen vaihdossa. Vaihdossa Liettuan armahti kaksi vakoilusta tuomittua Venäjän kansalaista ja Venäjä armahti kaksi vakoilusta tuomitun Liettuan kansalaista ja norjalaisen Frode Bergin.
 Norjan pääministerin  Erna Solbergin  mukaan Berg luovutettiin tänään puolilta päivin Norjan viranomaisille Liettuassa.
 Solberg kiitti tiedotteessa Liettuan viranomaisia yhteistyöstä vapauttamisessa.
 Norjan ulmoministerin Ine Eriksen Søreiden mukaan vankeus on ollut raskas taakka Bergille ja hänen läheisilleen. Ulkoministerin mukaan Norjan hallitus on työskennellyt määrätietoisesti Bergin pidätyksestä lähtien saadakseen tämän takaisin kotiin.
 Norjan tavoin Liettua on Naton jäsenmaa. Norjan tiedotusvälineissä on uumoiltu pidätyksestä lähtien, että Berg vaihdetaan jonkun toisen Natomaan tuomitsemaan vakoilijaan koska Norjassa ei ole ketään vakoilusta tuomittua Venäjän kansalaista.
 Pohjois-Norjan Kirkkoniemessä Venäjän vastaisella rajalla pitkään rajaupseerina toiminut ja eläkkeellä oleva Frode Berg pidätettiin kaksi vuotta sitten joulukuussa Moskovassa vakoilusta epäiltynä.
 Viime kesänä Moskovassa tuomioistuin tuomitsi Bergin 14 vuoden vankeuteen vakoilusta. Venäjän viranomaisten mukaan Berg osallistui Venäjän pohjoisen laivaston ydinsukellusveneitä koskevien tietojen vakoiluun.

Venäjä armahti ja vapautti vakoilusta tuomitun norjalaisen rajaupseerin Frode Bergin


Summary: Uutistoimisto AP:n mukaan 39-vuotias epäilty Isis-taistelija on jordanialaistaustainen Yhdysvaltain kansalainen.

Kreikan ja Turkin välisellä rajalla jumissa ollut epäilty Isis-taistelija on palautettu kotimaahansa Yhdysvaltoihin, kertoo Turkin sisäministeriö.
 Ministeriön mukaan mies laitettiin perjantaina Istanbulissa lennolle, jonka määränpäänä oli Yhdysvallat. Yhdysvallat oli aiemmin myöntynyt ottamaan miehen vastaan.
 Turkki karkotti miehen maanantaina Kreikkaan, mutta Kreikan poliisi ilmoitti, ettei se suostu päästämään miestä maahan.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan mies ei halunnut joutua palautettavaksi Yhdysvaltoihin, vaan hän halusi päästä Kreikkaan. Se, miksi Turkki uskoi Kreikan vastaanottavan Yhdysvaltain kansalaisen, on epäselvää.
 Mies ehti viettää viisi päivää Turkin ja Kreikan välisellä raskaasti militarisoidulla vyöhykkeellä, ei-kenenkään-maalla lähellä kreikkalaista Kastaniesin kaupunkia.
 Uutistoimisto AP:n mukaan 39-vuotias mies on jordanialaistaustainen Yhdysvaltain kansalainen.
 Lue myös:
 Turkin karkottama epäilty amerikkalainen Isis-taistelija jumissa Kreikan ja Turkin rajalla – ”Ei meidän ongelmamme”

Kreikan ja Turkin välisellä rajalla jumissa ollut yhdysvaltalainen palautettiin kotimaahansa


Summary: Moni demokraatti kuvaili Trumpin Twitter-hyökkäystä kuulemisen aikana todistajan pelotteluksi.

Presidentti  Donald Trumpin  virkarikostutkinnan julkiset kuulemiset jatkuvat parhaillaan Yhdysvaltain entisen Ukrainan-suurlähettilään  Marie Yovanovitchin  kuulemisella.
 Voit seurata suoraa lähetystä tästä artikkelista.
 Trump erotti Yovanovitchin yllättäen tehtävästään kesällä sen jälkeen, kun Trumpin henkilökohtainen asianajaja  Rudy Giuliani  oli käynnistänyt laajamittaisen lokakampanjan Yovanovitchia vastaan.
 – En ymmärrä, mitkä olivat Rudy Giulianin motiivit hänen hyökätessään minua vastaan, eikä minulla ole mielipidettä siitä, uskoiko hän niihin syytöksiin, joita hän minusta levitteli. Se, mitä voin sanoa on, että Giulianin olisi pitänyt tietää, että kyseiset syytökset olivat epäilyttäviä ja että ne olivat lähtöisin henkilöiltä, joiden tarkoitusperät olivat kyseenalaisia, totesi Yovanovitch avauspuheenvuorossaan.
 Yovanovitch lisäsi, että perättömät väitteet tulivat henkilöiltä, joiden poliittiset ja taloudelliset tavoitteet olivat vaikeuksissa Yhdysvaltojen Ukrainassa harjoittaman korruptionvastaisten politiikan vuoksi.
 – Minua hämmästyttää yhä se, että he (korruptoituneet ukrainalaistahot) löysivät amerikkalaisia, jotka olivat valmiita tekemään yhteistyötä heidän kanssaan. Näyttää siltä, että he onnistuivat järjestämään Yhdysvaltain-lähettilään erottamisen virastaan, Yovanovitch totesi.
 Yovanovitch korosti, että Yhdysvaltain presidentillä on kaikki valtuudet päättää siitä, kuka hoitaa suurlähettilään tehtäviä kussakin maassa. Yovanovitch totesi, ettei hän kyennyt ymmärtämään, miksi häntä vastaan piti aloittaa laajamittainen lokakampanja. Trump olisi voinut vain päättää, että Ukrainan lähettiläs vaihdetaan toiseen, totesi Yovanovitch.
 Yovanovitch. kuvaili hänen erottamiseensa johtanutta lokakampanjaa "tuskalliseksi ajanjaksoksi", jossa hänen maineensa kyseenalaistettiin.
 – Työssäni maineeni on kaikki kaikessa, hän sanoi.
 Entinen lähettiläs toi kuulemisessa esiin pettymyksensä Yhdysvaltain ulkoministeriön johtamiseen mainitsematta kuitenkaan suoraan nimeltä ulkoministeri  Mike Pompeota.  Yovanovitch kertoi pettyneensä siihen, että ulkoministeriön johto kieltäytyi tunnustamasta sitä, että häneen kohdistetut hyökkäykset olivat paitsi väärin myös vaarallisia.
 Yovanovitch mainitaan myös Trumpin ja Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyin  välisessä puhelussa. Puhelun muistiinpanojen mukaan Trump nimittää lähettilästään pahaksi uutiseksi, joka "tulee käymään läpi tiettyjä asioita".
 – Olin pöyristynyt, että olin kahden päämiehen puhelussa tällaisessa roolissa, Yovanovitch kertoi tiedusteluvaliokunnalle ja sanoi tulkinneensa Trumpin sanat uhkailuksi.
 Trump väheksyi tviiteissään ex-lähettilästä
 Samaan aikaan kun Yovanovitch todisti kongressissa, hyökkäsi Trump tätä vastaan Twitterissä.
 – Tilanne muuttui huonoksi, minne ikinä Yovanovitch menikin, Trump kirjoitti.
 Edustajainhuoneen tiedusteluvaliokunnan puheenjohtaja  Adam Schiff  luki kuulemisessa Trumpin tviitin.
 –En usko, että minulla on sellaisia voimia, Yovanovitch sanoi.
 Hän vakuutti, että tilanne on päinvastoin kohentunut maissa, joissa hän on työskennellyt. Schiff kysyi diplomaatilta myös sitä, kokiko tämä Trumpin tviitin uhkaavana.
 – En voi puhua siitä, mitä presidentti yrittää tehdä, mutta vaikutelma on uhkaava, Yovanovitch sanoi.
 Moni demokraatti kuvaili Trumpin Twitter-hyökkäystä kuulemisen aikana todistajan häirinnäksi. Muun muassa demokraattien presidenttikisassa ehdokkaana oleva  Kamala Harris  tviittasi, että todistajan pelottelu on rikos.
 Republikaaniedustaja  Jim Jordan  puolestaan tyrmäsi väitteet siitä, että Trumpin tviittissä olisi kyse todistajan pelottelusta. Hän totesi, ettei todistaja kuullut tviitistä, ennen kuin Schiff luki sen tälle ääneen. Sen sijaan republikaanisenaattori  Liz Cheney  arvosteli Trumpin tviittailua. Cheney muistutti, että Yovanovitch on työskennellyt vuosikymmeniä valtion virassa Yhdysvaltojen hyväksi.
 – Mielestäni presidentin ei olisi pitänyt toimia näin, Cheney sanoi.
 Valkoisen talon lehdistösihteerin  Stephanie Grishamin  mukaan Trumpin tviitissä oli kyse "presidentin mielipiteestä, mihin presidentillä on oikeus." Myös Trump torjui arvostelun ja totesi, että hänellä on mielipiteenvapaus.
 Aiemmin kongressin tiedusteluvaliokunnassa on kuultu Yhdysvaltain suurlähetystöä Ukrainassa tällä hetkellä johtavaa  William Tayloria  sekä ulkoministeriön virkamiestä  George Kentiä .
 Virkarikostutkinnan ytimessä ovat epäilyt , joiden mukaan Trump painosti Ukrainan presidenttiä  Volodymyr Zelenskyiä  tutkimaan Trumpin vastaehdokkaaksi presidentinvaaleissa pyrkivän demokraattien  Joe Bidenin  pojan tekemisiä Ukrainassa. Tämä tarkoittaisi sitä, että Trump olisi käyttänyt Yhdysvaltojen ulkopolitiikkaa oman hyödyn tavoitteluun.
 Lue myös :
 Lähettiläs: "Trumpia kiinnostivat Biden-tutkimukset USA:n Ukraina-politiikkaa enemmän" – Yle seurasi virkarikostutkinnan tv-kuulemisia suorana

Ex-lähettiläs ei ymmärtänyt lokakampanjaa häntä vastaan – "Trump olisi voinut vain nimittää toisen lähettilään tilalleni" – Seuraa suoraa lähetystä Ylen sivuilta


Summary: Havis Amandan ohut pronssikuori kesti jääkiekon MM-juhlat, mutta se saattaa lähteä taipumaan koska tahansa.

Tunnelma ja jännitys ovat tiivistyneet  perjantaina Suomen historiallisen jalkapallon arvokisapaikan mahdollisesti ratkaisevan ottelun edellä. Suomen voittoa Liechtensteinista ja siten varmistuvaa EM-kisapaikkaa toivotaan – ja pelätään – myös Helsingin Taidemuseossa.
 Mahdollisen voiton jälkimainingit herättävät nimittäin huolta spontaanien kansanjuhlien keskipisteeksi muodostuneen Havis Amandan eli Mantan suojelijoissa. Helsingin Taidemuseon julkisen taiteen päällikkö  Taru Toppola  toivoo, että juhlat löytäisivät jonkun toisen paikan esimerkiksi Kansalaistorilta.
 Huolta aiheuttaa patsasrakennelman hauraus. Mantan pronssikuori on vain muutaman millin paksuinen, ja sen alla oleva tukirakenne on yli sata vuotta vanha.
 – Mantan altaan reunalla voi kuitenkin istuskella ja sen ympärillä saa juhlia. Mutta allaskin on vanha ja olisi hyvä, että sinne ei mentäisi, Toppola sanoo.
 Mantan kestävyys nousi keskustelunaiheeksi viime keväänä Suomen jääkiekon maailmanmestaruusjuhlien tuoksinnassa. Silloin Helsingin kaupungin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialasta vastaava apulaispormestari  Nasima Razmyarin  (sd.) ilmaisi Twitterissä huolensa 111-vuotta patsaan kestävyydestä ja juhlijoiden turvallisuudesta .
 – Vaikka Mantassa ei näkyisi ulkoisia haurauden merkkejä, koko rakennelma ei kestä yhtään vääntöä tai painoa. On arvaamatonta, miten rakenteet siellä sisällä ovat ja mikä on se piste, jossa ohut pronssikuori lähtee taittumaan, taipumaan ja menemään lommolle, Toppola toteaa.
 Myös Helsingin poliisin ylikomisario  Seppo Kujala  muistuttaa, että Mantaa ei ole tehty kiipeilyä varten.
 – Kaikille tiedoksi, että kuten on aiemmin tiedotettu, Manta ei kovin hyvässä kunnossa ole ja sitä ei ole tehty kiipeilyä varten, joten ottakaa tämä siellä huomioon, Kujala ohjeistaa.
 Helsingin poliisi huomautti Twitterissä, että suihkulähteessä uimista rajoittaa tänään se, että altaasta puuttuu vesi.
 Miksi juuri Manta vetoaa juhlijoihin?
 Toppola arvelee, että Manta vetää juhlijoita puoleensa ennen kaikkea keskeisen sijaintinsa vuoksi.
 – Onhan Manta sellainen sympaattinen symboli ja naishahmo, jonka ympärille on mukava tulla hyvää mieltä juhlimaan. Sinne on helppo tulla, Toppola aprikoi.
 HAMin julkisen taiteen päällikkö Taru Toppola arvelee, että Manta kerää juhlijoita keskeisen sijaintinsa ja sympaattisen olemuksensa vuoksi. Karin Filén / Yle
 Myös Ateneumista eläkkeellä oleva intendentti, taidehistorioitsija  Leena Ahtola-Moorhouse   kertoi viime keväänä Ylen haastattelussa  ymmärtävänsä ihmisten halun kerääntyä juuri Mantan ympärille. Hänen mielestään Helsingissä ei ole toista yhtä riemukasta veistosta.
 – Patsaassa on iloisuutta ja elämänmyönteisyyttä. On liikuttavaa, että ihmiset alushousuisillaan ja riemuissaan hyppivät sinne veteen. Ei minulla ole sinänsä mitään sitä vastaan, Ahtola-Moorhouse sanoi ja pohti onton patsaan vahvistamista sisäkautta.
 – Ei sitä niin vahvaksi voi saada. Ei voi muuta kuin toivoa, että ihmiset eivät kiipeäisi sinne, hän lisäsi.
 "En lähtisi tekemään Mantan muotoista kiipeilytelinettä"
 Korvaavaksi sijainniksi Toppola ehdottaa Kansalaistoria, jossa  ottelu näytetään perjantai-iltana suorana . Kansalaistori sijaitsee Oodi-kirjaston, Musiikkitalon ja Sanomatalon kupeessa.
 Razmyar arvioi keväällä Ylen haastattelussa, että korvaavaan juhlapaikkaan pitäisi kuulua jonkinlainen vesielementti.
 Mikä sitten olisi vaihtoehto kiipeilyhimoisille juhlijoille – Mantaa muistuttava kiipeilyteline Kansalaistorille?
 – En ehkä lähtisi tekemään Mantan muotoista kiipeilytelinettä, ettei se anna sitä viestiä, että veistokset ovat kiipeilyä varten tai turvallisia kiipeilyyn, Toppola sanoo.
 Kiipeily voi vahingoittaa myös kiipeilijöitä
 Razmyarin tavoin myös Toppola painottaa, että kiipeily ei vahingoita vain Mantaa, vaan sillä voi olla kohtalokkaita seurauksia myös kiipeilijöille itselleen.
 – Jos sieltä joku asia lähtee sortumaan tai kaatumaan, niin se on kiipeilijöille vaaraksi. Toivotaan, että juhlinta olisi myös turvallista.
 – Toivotaan voittoa kuitenkin! hän lisää.
 Päivitetty 15.11.2019 klo 18:05 Helsingin poliisin ylikomisario Seppo Kujalan kommentilla ja Helsingin poliisin Twitter-päivityksellä.

Illan jalkapallopelin jälkimainingit kauhistuttavat Mantan suojelijoita: "Toivotaan voittoa kuitenkin!"


Summary: Etelä-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi savukkeita eteenpäin levittäneen venäläismiehen reilun vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Muut salakuljetusketjuun osallistuneet oikeus tuomitsi ehdollisiin vankeusrangaistuksiin ja sakkoihin.

Etelä-Karjalan käräjäoikeus on tuominnut Venäjällä asuvan miehen yhden vuoden ja kahdeksan kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen törkeästä veropetoksesta ja salakuljetuksesta.
 Mies osti savukekartonkeja Venäjältä ja antoi niitä kahdelle muulle henkilölle salakuljetettavaksi Suomeen.
 Tuomittu otti savukkeet jälleen vastaan Imatralla ja myi niitä kulutukseen. Lisäksi mies myi savukkeita neljälle suomalaiselle henkilölle, jotka myivät niitä edelleen eteenpäin.
 Savukkeet salakuljetettiin Suomeen Imatran ja Lappeenrannan Nuijamaan rajanylityspaikkojen kautta lukuisilla eri kerroilla vuosien 2018 ja 2019 aikana.
 Kaikkiaan levitykseen päätyi noin 3200 savukekartonkia. Tekijät välttivät noin 237 000 euron tullit ja maahantuontiverot.
 Salakuljettajalle ehdollinen vankeusrangaistus
 Käräjäoikeudessa syytteisiin vastasi myös toinen salakuljettajista. Hänet oikeus tuomitsi 11 kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
 Käräjäoikeuden mukaan venäläismies syyllistyi salakuljetuksen lisäksi törkeään veropetokseen.
 Mies salakuljetti 47:llä eri kerralla yhteensä ainakin 1080 kartonkia savukkeita Nuijamaan ja Imatran rajanylityspaikkojen kautta. Hän kätki kartongit autonsa takakontin välipohjaan.
 Mies sai kuriirina toimimisesta palkkion savukkeet hankkineelta mieheltä.
 Neljälle suomalaiselle ehdollista vankeutta ja sakkoja
 Käräjäoikeus antoi tuomiot myös savukkeiden levitykseen osallistuneille suomalaisille.
 Yhden miehen käräjäoikeus tuomitsi yhden vuoden ja viiden kuukauden mittaiseen ehdolliseen vankeuteen törkeästä veropetoksesta.
 Toiselle miehelle lätkäistiin kymmenen kuukauden ehdollinen vankeusrangaistus törkeästä veropetoksesta.
 Kolmannelle miehelle käräjäoikeus määräsi 50 päiväsakkoa. Hänen tuloillaan päiväsakot tekevät 2050 euroa. Tuomio tuli laittomaan tuontitavaraan ryhtymisestä.
 Suomalaiselle naiselle laittomaan tuontitavaraan ryhtymisestä tuli 45 päiväsakkoa, joista kertyy naisen tuloilla 900 euroa.
 Kaikkien salakuljetusketjuun osallistuneiden on myös korvattava Tullille maksamatta jääneet tullit ja verot eli yhteensä noin 237 000 euroa.

Venäläismies osti yli 3000 tupakkakartonkia ja järjesti niiden salakuljetuksen Suomeen – myyntiin osallistui myös suomalaisia


Summary: Vasemmistoliitto avasi Kuopiossa kolmipäiväisen puoluekokouksensa.

Hallituspuolue vasemmistoliiton puoluekokouksen alkajaisiksi kunniansa saavat kuulla niin työehtoshoppailijat, yksityisten hoivakotien laiminlyönnit kuin oppositiossa lasten joulukirkon takia "laukalle lähteneet" kokoomuslaiset sekä "mersupersut".
 Puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  vaatii puolueen poliittisessa tilannekatsauksessa korvausten maksamista hoivakotien asukkaille, mikäli hoitokodissa ei noudateta riittävää hoitajamitoitusta tai jos niissä tapahtuu laiminlyöntejä.
 Anderssonin mukaan nykyiset sanktiot, kuten valvontaviranomaisen antamat uhkasakot, ovat liian lieviä.
 – On mielestäni välttämätöntä, että kaikissa sopimuksissa, joita hoivakonsernien kanssa tehdään, sovitaan selkeät ja tuntuvat sopimuskorvaukset paitsi kunnille myös hoivakodeissa asuville vanhuksille, silloin kun palvelua ei toteuteta sovitulla mitoituksella, puheessa sanotaan.
 Andersson vetoaa puheessaan puoluekokouksessa vasemmistoliiton kunnanvaltuutetuihin, jotta nämä vaatisivat määrittelemät sopimussakot siinä tapauksessa, että kunnat ulkoistavat hoivapalvelujaan.
 – Toivon, että jokainen vasemmistoliiton kunnanvaltuutettu tekee omassa kunnassaan töitä sen varmistamiseksi, että yhtäkään ulkoistusta ei tehdä ilman, että sopimussakot on tarkkaan määritelty.
 Hoivakodeissa tapahtuneet laiminlyönnit ovat Anderssonin mielestä seurausta ylenpalttisesta voitontavoittelusta.
 – Kuka voi pitää reiluna tilannetta, jossa skandaaliyhtiö Esperi Caren emoyhtiö ei ole maksanut lainkaan yhteisöveroa Suomeen kolmen viime vuoden aikana.
 – Nämä laiminlyönnit osoittavat, mihin voitontavoittelu hoivassa pahimmillaan johtaa.
 Puheenjohtaja Li Andersson valitaan Kuopiossa jatkokaudelle ilman vastaehdokkaita, ja varapuheenjohtaja Hanna Sarkkinen väistyy tehtävästä. Kokousta seuraamassa on Anderssonin puoliso Juha Pursiainen. Akseli Muraja / Lehtikuva
 Andersson: Oppositio pitää mersuilijoiden ja "Audi-miesten" puolta
 Hallitus on ollut opposition arvostelun kohteena muun muassa maahanmuutto- ja sananvapauskysymyksistä.
 Viikonloppuna koulujen joulujuhlista nousi politiikka- ja mediamyrsky. Sekä hallituspuolue keskustan että oppositiopuolue kokoomuksen puheenjohtajat ottivat kantaa eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen tekemään linjaukseen, jonka mukaan kouluopetukseen kuuluva joulujuhla tulisi pitää muualla kuin kirkossa.
 Puheenjohtajat  Petteri Orpo  (kok.) ja  Katri Kulmuni  (kesk.)  taas vetosivat sen puolesta, että koululaiset saisivat yhä  käydä joulukirkossa.
 – Kokoomuslaiset lähtivät laukalle siitä, ettei lapsia saisi enää viedä joulukirkkoon ja kouluissa enää laulaa Enkeli taivaan. Näihin asioihin ei oikeusasiamiehen ratkaisu tietenkään liittynyt mitenkään, vaan siihen, että koulujen yhteiset juhlat pitää järjestää yhteisessä paikassa, kuten koulussa.
 Li Andersson syyttää oppositiota olkiukkoihin tarttumisesta eli keinotekoisten vastakkainasetteluiden luomisesta.
 – Vai mitä pitäisi ajatella siitä, että gallupjohdossa oleva puolue (perussuomalaiset) päättää käyttää eduskunnan kyselytunnin väittääkseen, että pykälä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan on merkittävä yhteiskunnallinen ongelma?
 Andersson arvostelee oppositiota samanmielisellä, oikeistolaisella ja konservatiivisella identiteettipolitiikalla ratsastamisesta.
 – Suomessa on oikeastaan vain yksi oppositio, joka on arvokonservatiivinen ja talousoikeistolainen. Audi-miesten asemaa ajavat kokoomuslaiset ovat saaneet rinnalleen mersupersut, Andersson ryöpyttää.
 Postin työntekijöille tukea vasemmistosta
 Postin työntekijöille ja työntekijäliitto PAUlle Anderssonilta liikenee ymmärrystä. Hän vetoaa Postiin, jotta neuvottelut ovat aidot, ja työnantajapolitiikka reilua.
 – On täysin ymmärrettävää, että pienipalkkaiset työntekijät ryhtyvät toimiin, kun heidän palkkojaan aiotaan leikata. Työehtoshoppailu ei ole hyväksyttävää.

Li Andersson: Yksityisille hoivakodeille sanktio, jos hoitajamitoitus ei täyty, oppositio on unohtunut ajamaan "Audi-miesten" ja "mersupersujen" etuja


Summary: Rehtori Pekka Postin mukaan Suomen maajoukkueen ja Teemu Pukin fanittaminen on ilmiöoppimista parhaimmillaan.

Kotkan Aittakorven viidesluokkalaiset  Emelinda Ettamo ,  Reetta Kemppi  ja  Iia Petterson  ovat Huuhkaja-faneja.
 Tai ainakin heistä tuli Suomen jalkapallomaajoukkueen kannattajia, kun heidän koulussaan vietettiin perjantaina  Teemu Pukki  -päivää.
 Koulun viidesluokkalaiset haastoivat koulunsa muut oppilaat pitämään Suomen maajoukkueen puolia illan Suomi–Liechtenstein-ottelussa ja fanittamaan Teemu Pukkia. Oppilaiden tuli pukea päälleen jotain valkoista ja sinistä – kasvomaalauksia, pieniä Suomen lippuja ja muuta tilpehööriä unohtamatta.
 Niinpä koulussa vietettiin kunnolliset pelietkot. Yksi iso syy etkojen järjestämiseen oli tietysti se, että Huuhkajien suurin tähti on Kotkasta kotoisin oleva Teemu Pukki.
 Jari Litmasen  pelipaitaan sonnustaunut Iia Petterson tunnustautui Pukki-faniksi.
 – Koska minulla ei ole Teemu Pukki -paitaa, piti lainata isän Jari Litmanen -paita, Pettersson kertoi.
 Emelinda Ettamo, Retta Kemppi ja Iia Petterson olivat täysillä mukana Aittakorven futishuumassa. Pyry Sarkiola / Yle
 Hiekkakentän kasvatti
 Rehtori  Pekka Postin  mukaan Suomen maajoukkueen ja Teemu Pukin suurta ottelua ei voitu jättää huomiotta kotkalaisessa koulussa.
 – Suomen jalkapallomaajoukkue ja Teemu ovat ilmiöitä, joten tämä on ilmiöoppimista parhaimmillaan, Posti totesi.
 Aittakorven koulun oppilaat myös pelasivat perjantaina välitunnilla jalkapalloa koulun viereisellä kentällä.
 – Teemu Pukki on lapsena käynyt samalla hiekkakentällä treenaamassa, Posti kertoi.
 Aittakorven koulusa kannustettiin vankasti kotikaupungin tähtihyökkääjä Teemu Pukkia.  Pyry Sarkiola / Yle
 Jalka- ja lentopalloa
 Reetta Kemppi  tunnustautui KTP:n ja Manchester Unitedin kannattajaksi, mutta Teemu Pukin innostamana hän on alkanut pitää myös Norwich Cityn puolia.
 – Jalkapallo on lempilajini ja harrastan sitä myös itse, Kemppi kertoi.
 Hän, Petterson ja Ettamo odottavat jo malttamattomina iltaa ja Suomi–Liechtenstein -ottelun alkamista.
 Aittakorven koulun Pukki-päivä päättyi heidän osaltaan kahteen liikuntatuntiin.
 Ohjelmassa oli lentopalloa.

Oppilaat saapuivat kouluun sinivalkoisina Teemu Pukin kotikaupungissa Kotkassa – katso videolta mallia, kuinka illalla huudetaan!


Summary: Miehikkälän Heinä-Vaajersuolle kaavaillaan noin 60 hehtaarin turvetuotantoaluetta. Paikalliset ovat huolissaan, että se tuhoaisi alueen vesistöjä ja niiden kalakantoja.

Miehikkälässä Kymenlaaksossa järjestetään lauantaina turvetuotantoa vastustava mielenilmaus.
 Noin 50 mielenosoittajan joukko saapuu kaakkoisrajan tuntumassa sijaitsevalle Heinä-Vaajersuolle, jonne Suomen suurin turpeen tuottaja Vapo kaavailee turvetuotantoa.
 Suomanifesti-kansanliikkeen järjestämän protestin taustalla on huoli turvetuotannon ilmasto- ja ympäristövaikutuksista.
 – Mielestämme suomalaisten häpeäpilkku nykyisellä ilmastokriisiaikakaudella on turvetuotanto. Hallituksen toimet ja suunnitelmat turvetuotannon vähentämiseksi ovat täysin riittämättömiä, Suomanifesti-liikkeen aktivisti  Emmi Liinalaakso  sanoo.
 Mielenilmaus tuo yhteen mielenosoittajia niin Tampereelta kuin pääkaupunkiseudultakin. Muun muassa poliitikko  Heidi Hautala  (vihr.) ja 16-vuotias ilmastoaktivisti  Atte Ahokas  saapuvat puhumaan paikan päälle.
 Heinä-Vaajersuolle kaavaillaan noin 60 hehtaarin turvetuotantoaluetta. Tiina Karppi / Yle
 Huoli lähialueiden vesistöistä
 Myös miehikkäläläiset itse ovat puolustaneet Heinä-Vaajersuota ahkerasti.
 Asukkaat ja mökkiläiset pelkäävät turpeennostoalueen heikentävän lähiseudun järvi- ja jokivesien laatua ja haittaavan niiden virkistyskäyttöä.
 – Turvetuotannosta tulee varmasti päästöjä. Olen osallistunut moneen Vapon tilaisuuteen, jossa he ovat selvittäneet ja perustelleet, miten vedet tulevat puhdistumaan. Itse olen kuitenkin havainnut, että usein vesialueet tuhoutuvat,  Ilpo Suoknuuti  Muurolan osakaskunnasta sanoo.
 Ilpo Suoknuuti pelkää, että turvetuotanto vahingoittaa alueen vesistöjä. Tiina Karppi / Yle
 Lähiseudun kalavesien omistajat ovat viime vuosina kunnostaneet jokia luonnontilaisiksi. Tämän seurauksena taimen on vuosikymmenten tauon jälkeen päässyt lisääntymään seudun pienissä joissa.
 – Viimeisen selvityksen mukaan vedet turvetyömaalta ohjattaisiin Virojokeen, ja me koemme, että siellä oleva taimen- ja rapukanta on vaarassa. Pelkäämme, että tekemämme työ valuu hukkaan, Suoknuuti kertoo.
 Vapon mukaan turvetyömaasta olisi kuitenkin vain vähäista haittaa vesistölle.
 Yhtiön mukaan haitat pystytään minimoimaan nykyaikaisilla ja ympäristölupaehtojen mukaisilla suojausmenetelmillä, jotka perustuvat muun muassa kuivatusvesien suodatukseen.
 – Pintavalutuskenttä on noin viiden hehtaarin kokoinen. Vedet suodattuvat sitä kautta alapuolella olevaan mittakaivoon ja vasta sitten vapautuvat luontoon, Vapon erityisasiantuntija  Jaakko Silpola  sanoo.
 Turvetuotanto Heinä-Vaajersuolla alkaisi aikaisintaan neljän vuoden kuluttua. Tiina Karppi / Yle
 Tuotanto alkaisi aikaisintaan neljän vuoden päästä
 Vapo on hakenut ympäristölupaa noin 60 hehtaarin kokoiselle turvetuotantoalueelle Heinä-Vaajersuolle. Ympäristölupahakemuksessa käydään läpi, onko suoalueella suojeltavia luontoarvoja tai jotakin muuta, mikä estäisi turvetuotannon.
 Vapon suunnitelmasta jätettiin määräaikaan mennessä 21 muistutusta. Niistä 15 tuli yksityishenkilöiltä ja kolme kalavesien osakaskunnilta.
 – Menee luultavasti ensi vuoteen, että päätös saadaan. Jos lupa myönnetään, sen lainvoimaiseksi tulemiseen kuluu luultavasti vielä pari vuotta, Vapon erityisasiantuntija Jaakko Silpola sanoo.
 Ympäristöluvan pohjalta Vapo tekee lopullisen investointilaskelman ja -päätöksen.
 – Jos päätämme investoida, aloitamme ensiksi turvetuotantoalueen valmistelutyöt. Ne vievät pari vuotta. Tuotanto Heinä-Vaajersuolla alkaisi aikaisintaan neljän vuoden päästä.
 Mikäli turvetuotantohanke saa lainvoimaisen ympäristöluvan, Vapo aikoo kutsua alueen asukkaita ja toimijoita mukaan perustettavaan turvesuon vaikutusten seurantaryhmään.
 Ryhmä voi haluamallaan tavalla osallistua turvetuotantoalueen valmistelun ja turvetuotannon seurantaan esimerkiksi järjestämällä alueelle vierailuja sekä osallistumalla vesinäytteiden ottoon.
 – Siten haluamme tuoda läpinäkyvyyttä toimintaamme, toteaa Jaakko Silpola.
 Hounionjokea Virojoen latvassa. Tiina Karppi / Yle
 "Eri näkökulmia sovitetaan yhteen"
 Suomanifesti-kansanliike vaatii, että turvetuotannon energiakäyttö lopetetaan kokonaan ja että sen alasajo aloitetaan ensi vuonna. Turpeelle ei tulisi ryhmän mukaan myöskään kehittää mitään uusia tai korkeampijalosteisia käyttötarkoituksia.
 Ryhmä haluaa myös, että kaikki vireillä olevat valtion turvetuotannon uudiskohteiden lupahakemukset ja valmistelut peruutetaan.
 Tästä syystä Miehikkälä on heidän näkökulmastaan oiva paikka protestille.
 – Heinä-Vaajersuo on Vapon uhan alla, mutta sitä ei ole vielä menetetty. Emme käsitä, miten  Antti Rinteen  (sd.)hallituksen ja kunnianhimoisten ilmastotavoitteiden aikana halutaan edelleen perustaa uusia turvealueita. Tämä on kestämätön tilanne, aktivisti Emmi Liinalaakso sanoo.
 Turvetuotantoalue kuormittaa ilmastoa kolmella tapaa. Siitä syntyy ilmaan hiilidioksidia. Lisäksi tuotannossa käytettävät laitteet tuottavat päästöjä.
 Heinä-Vaajersuolla kasvaa myös karpaloita. Tiina Karppi / Yle
 – Suurin vaikutustekijä on se, mihin turvetta käytetään. Energiaturpeen käyttö on tarkoitus puolittaa seuraavien 10 vuoden aikana. Toimimme samaan suuntaan Suomen poliittisen tahtotilan kanssa, sanoo Vapon erityisasiantuntija Jaakko Silpola.
 Turvetta käytetään myös kasvuturpeena sekä kuiviketurpeena.
 – Lisäksi turpeesta on kehitteillä uusia tuotteita kuten aktiivihiiltä, jonka tarve kasvaa koko ajan, Silpola sanoo.
 Hän näkee lauantaisen mielenosoituksen osana poliittista keskustelua, joka turpeen tuotannon ja käytön ympärillä pyörii.
 – Yhteiskunta toimii sitä kautta, että eri näkökulmia sovitetaan yhteen. Viime kädessä poliitikkomme vievät asioita näitä eteenpäin.
 Mielenosoittajat aikovat pystyttää puolijoukkueteltan laavupaikalle. Tiina Karppi / Yle
 Kansanliike ottaa ensiaskeliaan
 Mielenosoittajien linja-auto lähtee liikkeelle lauantaiaamuna Tampereelta kello 9. Se hakee osan mielenosoittajista Vantaalta, jonka jälkeen joukko suuntaa Heinä-Vaajersuon läheisyydessä sijaitsevalle laavupaikalle. Sinne he pystyttävät puolijoukkueteltan.
 – Sitten marssimme suolle. Siellä tiedossa on puheita ja yhteislaulua. Sen jälkeen teemme laavulla nuotion, jonka äärellä puhumme tulevasta. Hämärän tullessa suuntaamme kotiin, Emmi Liinalaakso kertoo.
 Miehikkäläläinen kyläaktiivi Ilpo Suoknuuti pitää hyvänä asiana, että muuallakin Suomessa on herätty Heinä-Vaajersuon tilanteeseen.
 – Saa nähdä, kuinka laajasti protesti herättää kiinnostusta. Jos media innostuu tästä, niin silloin uskon että mielenilmauksella voi olla vaikutusta, hän toteaa.
 Protesti Miehikkälään  on ollut suunnitteilla jo kuukauden päivät , ja turvetuotantoa vastustava Suomanifesti-liike aikoo järjestää mielenosoituksia tulevaisuudessakin. Protesti Miehikkälässä on heidän ensimmäisiä ponnistuksiaan.
 – Tämä vaatii paljon pitkäjänteistä työtä, mutta toivomme että pääsemme tavoitteeseemme manifestimme kanssa.
 Lue lisää:  Asukkaat uurastivat vuosia jokien puhdistamiseksi ja saivat taimenet lisääntymään – sitten he kuulivat, että lähelle lanataan turvesuo

50 mielenosoittajaa eri puolilta maata matkustaa syrjäiselle suolle protestoimaan ilmaston puolesta: "Turvetuotanto on suomalaisten häpeäpilkku"