Summary: Palkinto myönnetään lapsen oikeuksien päivänä yhdelle tai useammalle yhteisölle taideharrastuksen ja -kasvatuksen edistämiseksi tehdystä merkittävästä työstä.

Lapsen oikeuksien päivänä jaettava Lapsenpäivä-palkinto on tällä kertaa myönnetty oululaiselle Valveen elokuvakoululle ja Savonlinnassa toimiville Cantilena ry:n lapsi- ja nuorisokuoroille.
 Palkinto myönnetään taideharrastuksen ja -kasvatuksen edistämiseksi tehdystä merkittävästä työstä. Molemmat palkitut saivat 8 500 euroa.
 Palkintoperustelujen mukaan  Valveen elokuvakoulu  on elokuvakasvatuksen mallien ja menetelmien kehittäjä. Se tarjoaa harrastusryhmiä, työpajoja kouluissa, kursseja sekä vuosittaisen Oskari-elokuvakilpailun. Sillä on myös tärkeä rooli valtakunnallisen Koulujen elokuvaviikon järjestämisessä
 Elokuvakoulu kannustaa ja rohkaisee lapsia ja nuoria luovaan ilmaisuun ja omien ajatusten elokuvalliseen esittämiseen. Valveen elokuvakerhoissa käy sata lasta ja työpajoihin osallistuu vuosittain yli tuhat koululaista. Valveen elokuvakoulun opetus on osa Oulun kulttuurikeskuksen toimintaa.
 Cantilena ry  puolestaan ylläpitää ja kehittää lasten ja nuorten kuorolauluharrastusta Savonlinnassa. Sen puitteissa toimii neljä kuoroa: Laululeikkikuoro, Iloinen Lapsikuoro, Poikakuoro Juventus ja nuorisokuoro Linnanneidot.
 Kuoroissa laulaa yhteensä 60 alle 19-vuotiasta nuorta ja lasta. Laulajista kootaan vuosittain Savonlinnan oopperajuhlien lapsikuoro. Lapset ovat olleet mukana myös Savonlinnan teatterin musikaaleissa. Cantilenan lasten ja nuorten kuorotoiminta käynnistyi vuonna 1985.
 Palkinnot Helsingissä jakanut valtiosihteeri  Tuomo Puumala  korosti harrastusten ja tämän vuoden teeman, lapsen oikeuden olla oma itsensä, yhteyttä.
 – Harrastaminen innostaa ja antaa hyvää mieltä. Harrastukset myös kehittävät monia tulevaisuuden taitoja: luovuutta, uteliaisuutta, rohkeutta, sinnikkyyttä ja sosiaalisia taitoja, Puumala sanoi.

Lapsenpäivä-palkinnot elokuvakoululle sekä lapsi- ja nuorisokuoroille


Summary: Yliopistolle linnoittautuneet mielenosoittajat ovat yrittäneet paeta jopa viemärin kautta.

Hongkongin teknillisellä yliopistolla on edelleen jumissa joitakin kymmeniä mielenosoittajia, kertovat uutistoimistot. Pattitilanne on jatkunut sunnuntaista lähtien.
 Poliisi on arvioinut jopa 800 henkilön jo poistuneen piiritetyltä kampusalueelta. Osa mielenosoittajsta on antautunut, osa puolestaan paennut esimerkiksi köysitikkaiden ja moottoripyörien avulla.
 Uutistoimisto Reuters kertoo, että osa mielenosoittajista on yrittänyt pakoa viemärijärjestelmän kautta. Kampusalueelle lasketut palomiehet ovat kuitenkin sittemmin tukkineet pääsyn viemäriverkkoon.
 Viranomaiset ovat toistuvasti kehottaneet demokratiaa vaativia mielenosoittajia antautumaan. Reutersin mukaan poliisi on tehnyt mielenosoituksiin liittyen jopa 5 000 pidätystä kesäkuun jälkeen.
 Hongkongin opetusvirasto avasi koulut keskiviikkona viikon tauon jälkeen. Päiväkodit pysyivät kuitenkin vielä suljettuina.
 Vaikka tilanne on jo hieman rauhoittunut  viime viikon väkivaltaisiksi yltyneiden tapahtumien  jälkeen, mielenosoitukset jatkuivat myös keskiviikkona. Lounasaikaan sadat mielenosoittajat kokoontuivat kaduille iskulauseita huutaen ja pysäyttivät liikeenteen, kertoo  South China Morning Post .
 Diplomaattinen silmukka kiristää Kiinaa
 Paine Kiinaa kohtaan kasvaa myös ulkomailta.
 Yhdysvallat onnistui suututtamaan Kiinan hyväksyttyään tiistaina yksimielisesti lainsäädännön, joka tukee Hongkongin ihmisoikeuksia ja demokratiaa. Myös kongressin edustajainhuone on hyväksynyt lokakuussa vastaavan lain.
 Lain mukaan Yhdysvallat tarkastelee joka vuosi Hongkongin tilanteen ja arvioi, voiko sen erityisasemaa kauppakumppanina jatkaa. Lisäksi senaatti haluaa vientikiellon esimerkiksi kumiluodeille ja kyynelkaasulle.
 Laki tarvitsee vielä Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  suostumuksen.
 Kiinan mukaan Yhdysvallat sekaantuu Kiinan sisäiseen politiikkaan ja rikkoo kansainvälistä oikeutta. Kiinan ulkoministeriön tiedottaja  Geng Shuang  sanoi, että Yhdysvallat pyrkii toimillaan tukemaan ääriaineksia ja väkivaltaa Kiinaa vastaan.
 Kiinan ulkoministeriö on ilmoittanut kutsuvansa Yhdysvaltojen Pekingin-suurlähettilään kuultavaksi päätöksen vuoksi. Myös Hongkongin hallinto on ilmaissut "olevansa pahoillaan" Yhdysvaltojen toimista.
 Kiinalla on syyttänyt myös Britannian sekaantuvan Kiinan sisäisiin asioihin ja yllyttävän mielenosoituksia. Elokuussa pidätetty Britannian konsulaatin työntekijä  Simon Cheng  kertoi vastikään laatulehti  Wall Street Journalille , että Kiinan salainen poliisi kidutti häntä pidätyksen aikana.
 Hongkongin mielenosoitukset saivat alkunsa lakiesityksestä, joka olisi mahdollistanut rikollisten luovuttamisen Manner-Kiinaan. Protestit laajenivat pian vaatimaan muun muassa vapaita vaaleja. Kiinan johto ja Hongkongin aluehallinto eivät suostuneet vaatimuksiin.
 Lisää aiheesta:
 Hongkongin brittikonsulaatin työntekijä kertoo joutuneensa Kiinan salaisen poliisin kiduttamaksi
 “En kertonut vanhemmilleni, miksi itkin” – Hongkongin yhä hurjemmiksi muuttuvat mielenosoitukset rikkovat perheitä ja jakavat kaupunkia
 Mellakat, kalliit hinnat ja kiinalaiskiintiöt purevat: Hongkongin väestö vaihtuu vauhdilla
 Toimittajalta: Milloin ne tankit tulevat? Tuskin seuraavaksi, sillä Hongkongin mielenosoitukset voisi lamauttaa muullakin tavalla

Kiina kiukustui Yhdysvaltain senaatin uudesta demokratiaa tukevasta laista – Kymmenet mielenosoittajat ovat edelleen jumissa Hongkongin yliopistolla


Summary: Simon Chengin mukaan Kiinan salainen poliisi laittoi hänet kahleisiin, hakkasi häntä ja esti nukkumasta.

Britannian ulkoministeri  Dominic Raab  on kovistellut Kiinaa Britannian Hongkongin-konsulaatissa työskennelleen miehen ”brutaalista ja häpeällisestä” kohtelusta.
 Britannian konsulaatin vakituinen työntekijä, hongkongilainen  Simon Cheng Man-kit  on kertonut  Wall Street Journalille , että Kiinan salainen poliisi kidutti häntä kuulusteluissa. Chengin mukaan poliisi yritti saada tietoa Britannian osallisuudesta Hongkongissa puhjenneisiin demokratiaprotesteihin.
 Kiinan poliisi pidätti Chengin, kun tämä oli lähtenyt työpaikaltaan Hongkongista vuorokauden työmatkalle manner-Kiinan puolelle Shenzheniin elokuussa.
 Chengin mukaan Kiinan salainen poliisi laittoi hänet kahleisiin, hakkasi häntä ja esti nukkumasta. Cheng oli pidätettynä 15 päivää.
 – Simon Cheng oli ryhmämme arvostettu jäsen. Olimme järkyttyneitä ja tyrmistyneitä hänen kohtelustaan kiinalaisten huostassa, johon kuului myös kidutusta, Raab totesi.
 Raab kertoo tehneensä selväksi Kiinan Britannian-lähettiläälle, että hän odottaa Kiinan viranomaisten tutkivan tapauksen ja saattavan syylliset vastuuseen teoistaan.
 Kiinan ulkoministeriö kommentoi tapausta keskiviikkona  BBC:lle .
 – Toivomme, että Britannia on harkitsevainen ja lopettaa puuttumisensa Hongkongin ja Kiinan sisäisiin asioihin, koska se lopulta vahingoittaa Britannian omia etuja, ilmoitti ulkoministeriö.
 Britannia on Hongkongin entinen emämaa. Alue siirtyi erityisoikeuksin Kiinalle 1997.
 Lue myös:
  WSJ (maksumuurin takana): Former U.K. Consulate Employee Says Chinese Secret Police Tortured Him
 BBC: Simon Cheng: Former UK consulate worker says he was tortured in China
 Kiina ärtyi Britannian kommenteista Hongkong-kiistassa ja pidätti brittikonsulaatin työntekijän
 (21.8.)

Hongkongin brittikonsulaatin työntekijä kertoo joutuneensa Kiinan salaisen poliisin kiduttamaksi


Summary: Hallituspuolueet vastaavat oppositiopuolueiden esityksiin eduskunnan suuressa salissa.

Oppositiopuolueet ovat viime viikkoina esitelleet vaihtoehtojaan hallituksen budjetille ensi vuodeksi.
 Tänään, keskiviikkona puolueet pääsevät väittelemään puolueiden vaihtoehdoista eduskunnan suuressa salissa, kun kansanedustajat käsittelevät budjetteja täysistunnossa.
 Yle näyttää kello 14 lähtien varjobudjettikeskustelun suorana sekä TV1:llä että Yle Areenassa Yle seuraa keskustelua tässä artikkelissa
 Perinteisen kaavan mukaan oppositiopuolueet kehuvat vaihtoehtojaan ja hallituspuolueet näkevät niissä paljon korjattavaa.
 Asiantuntijat kertoivat tänään Ylen jutussa , että vaihtoehtobudjetit sisältävät paljon toiveajattelua ja silmänkääntötemppuja.
 Nordean ekonomisti  Olli Kärkkäisen  mukaan perussuomalaiset hakee ylimitoitettuja säästöjä maahanmuutosta, kun taas kokoomus kompastuu eläkesäästöihin.
 Kristillisdemokraatit hakevat puolestaan valtiolle paljon tuloja sokeriverosta, jonka tuottoa Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Elina Pylkkänen  pitää epärealistisen korkeana.
 Mielenkiintoista eduskunnan väittelyssä on se, että kokoomus esittelee ensimmäistä kertaa vaihtoehtobudjettiaan. Aiemmin puolue on ollut hallituksessa puolustamassa valtion budjetteja.
 Budjetista saa entistä kirkkaamman käsityksen siitä, millaista talouspoliittista linjaa puolue ajaa, jos sen ei tarvitse monipuoluehallituksessa tehdä kompromisseja.
 Lue lisää:
 Kokoomuksen varjobudjetti: Miljardin tuloveronalennus, työttömyysputkesta luopuminen ja tuhat uutta opettajaa – budjetin keskiössä työllisyys
 PS:n varjobudjetti: 1 000 uutta poliisia, lisää hoitajia, lapsivähennys takaisin – leikkauslistalla tutut kohteet
 KD nostaisi lapsilisiä, antaisi vauvatonnin ja peruisi bensaveron korotukset – tuloja kerättäisiin sokeriverolla ja asumistuen ehtojen kiristyksellä

Eduskunta väittelee oppositiopuolueiden vaihtoehtobudjeteista – katso suorana kello 14


Summary: Tapaamisessa Venäjän pääministerin kanssa on tarkoitus keskustella maiden suhteista, kaupasta ja ympäristöasioista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tapaa Venäjän pääministeri  Dmitri Medvedevin  Moskovassa ensi maanantaina, kertoo Valtioneuvoston kanslia  tiedotteessaan.
 Pääministereiden on tarkoitus keskustella maiden kahdenvälisistä suhteista, kaupasta ja ympäristöasioista. Lisäksi Rinne kertoo Suomen EU-puheenjohtajuuskauden tuloksista.
 Lisäksi tapaamisessa on tarkoitus käsitellä Suomen ja Venäjän välistä metsäyhteistyötä, liikennekysymyksiä ja Venäjän jätehuoltoa.
 Vierailulle osallistuvat myös liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  sekä maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä .

Pääministeri Antti Rinne vierailee ensi viikolla Moskovassa


Summary: Jos postialan työtaistelussa ei päästä neuvotteluratkaisuun, uhkaa pääkaupunkiseudun bussiliikenne seisahtua ensi maanantaina. Sen sijaan lähijunat, metrot ja raitiovaunut kulkevat näillä näkymin normaalisti.

Postilakon jumittuneet neuvottelut jatkuvat tänään valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  johdolla. Osapuolet tapaavat alkuiltapäivästä.
 Jos maanantaille suunniteltu työtaistelu toteutuu, koskee se tämän hetken tietojen mukaan vain bussiliikennettä.
 Lähijunat, metrot ja raitiovaunut kulkisivat normaalisti.
 HSL pyrkii työnseisauksen toteutuessa päivittämään ajettavat lähdöt Reittioppaassa.
 JHL laajentaa tukkilakkojaan Postin työriidassa
 Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL laajentaa Postin työriitaa koskevia tukilakkojaan .
 Maanantaina tukilakot laajenevat lentoasemille ja pääkaupunkiseudun joukkoliikenteeseen, jos työriidan osapuolet eivät ennen sitä pääse sopimukseen.
 JHL:n ilmoitus osallistumisesta mahdolliseen työnseisaukseen myös bussiliikenteen osalta koskee eniten Koiviston Auton ajamaa liikennettä.
 Koiviston Auton kuljettajista moni kuuluu JHL:ään, kun taas muut HSL:n liikenteen liikennöijät ovat järjestäytyneet AKT:ssä.

Raideliikenne pääkaupunkiseudulla jäämässä mahdollisen työtaistelun ulkopuolelle


Summary: Ruotsin television mukaan tutkinnan taustalla on asevalmistaja Kalašnikovin toimintaan liittyvä rahaliikenne.

Yhdysvaltain viranomaiset epäilevät ruotsalaispankki Swedbankenin rikkoneen maan asettamia talouspakotteita.
 Ruotsin television  SVT:n mukaan  tutkinnan taustalla on noin miljoonan euron rahansiirrot, joita venäläinen asevalmistaja Kalašnikovon tehnyt Yhdysvaltoihin.
 Kalašnikov on yksi niistä yhtiöistä, joihin Yhdysvallat on kohdistanut talouspakotteita.
 Yhdysvallat ja Euroopan unioni asettivat Venäjän vastaisia talouspakotteita sen jälkeen, kun Venäjä valtasi laittomasti Ukrainalle kuuluneen Krimin niemimaan.
 Vaikka siirretty rahasumma on pieni verrattuna aiempiin rahanpesua koskeviin paljastuksiin, voivat seuraukset ruotsalaispankeille olla vakavat.
 Mikäli Yhdysvallat päättäisi rajoittaa Swedbankin toimintaa Yhdysvaltojen kautta tai dollareiden käyttöä, voisi pankin toiminta halvaantua.
 “Järkyttävää ja surullista”
 Tutkinnan lähtölaukauksena toimivat SVT:n mukaan maksut, joita Kalašnikovin suuromistaja  Iskander Makhmudov  on tehnyt asevalmistajan tytäryhtiölle Yhdysvaltoihin.
 Ruotsin televisio kertoo luovuttaneensa tietonsa Yhdysvaltain viranomaisille.
 Swedbankin toimitusjohtaja  Jens Henriksson  ei halunnut kommentoida uutista tarkemmin. Hän vetosi muun muassa pankkisalaisuuteen.
 – En aio kertoa, mitä tiedän tapauksesta, sillä en voi kommentoida asiakkaittemme nimiä. Voin kuitenkin sanoa olevani järkyttynyt ja surullinen, Henriksson sanoi SVT:n haastattelussa.
 Ruotsin television SVT:n tutkivan journalismin ohjelma Uppdrag granskning kertoi helmikuussa 2019 Swedbankin asiakkaiden epäilyttävistä rahavirroista.
 Pankin Baltian-konttoreiden asiakkaat olivat siirtäneet yli sadan miljardin euron arvosta rahaa, joiden alkuperään liittyy epäselvyyksiä ja joissain tapauksissa talousrikoksia.
 SVT:n mukaan Swedbankilla oli niin sanottuja korkean riskin asiakkaita vähintään noin tuhat. Korkealla riskillä tarkoitetaan sitä, että asiakasta ei ole esimerkiksi tunnistettu kunnolla, asiakkaan varojen alkuperää ei kyetä varmentamaan tai tilinhaltijana on veroparatiisiyhtiö, jonka omistusjärjestelyt ovat epäselviä.
 Paljastukset johtivat pankin toimitusjohtajan ja hallituksen puheenjohtajan potkuihin. Kesäkuussa 2019 pankin hallituksen uudeksi puheenjohtajaksi nimitettiin Ruotsin entinen pääministeri  Göran Persson.
 Yhtiön osakkeen arvo romahti skandaalin takia noin 40 prosenttia.
 Lue lisää:
 Suuret EU-maat haluavat tehostaa rahanpesun valvontaa, vaativat uutta vahvaa viranomaista syynäämään eurooppalaisia tilejä
 Analyysi: Pohjoismaisten pankkien luottamus on koetuksella rahanpesuskandaalien takia

SVT: Yhdysvallat tutkii, rikkoiko Swedbank talouspakotteita – taustalla valtava rahanpesuskandaali


Summary: Diktaattori Francon perintö vaikuttaa yhä, sanoo Ylen Espanjan-toimittaja Maija Salmi.

Naisiin kohdistuvat väkivaltarikokset ovat tuoneet feminismin yhteiskunnallisen keskustelun ytimeen Espanjassa.
 Naiset ovat marssineet suurten kaupunkien kaduilla vastustaakseen liian lievinä pidettyjä raiskaustuomioita sekä lähisuhdeväkivaltaa.
 Myös epäoikeudenmukaiseksi koettu työelämä ja laitaoikeiston Vox-puolueen vaatimukset aborttioikeuden kaventamisesta ovat nostattaneet vastarintaa.
 Katolisessa Espanjassa feministinen liike on herännyt varsin myöhään. Maata lähes neljä vuosikymmentä johtaneen  Francisco Francon  aikana naisten oikeuksia poljettiin. Nainen tarvitsi aviomieheltä luvan esimerkiksi töissä käymiseen.
 Ylen Espanjan-toimittaja  Maija Salmi  sanoo  Mistä maailma puhuu -podcastissa , että Francon perintö on näkynyt naisten oikeuksien hitaana kehityksenä diktaattorin valtakauden päättymisen jälkeenkin.
 Abortti tuli Espanjassa lailliseksi vasta vuonna 1985, ja parisuhdeväkivallasta syyttäminen oli pitkään hyvin vaikeaa.
 Espanjassa naisten asema ei kuitenkaan ole kaikilta osin huono. Maan väistyvässä hallituksessa lähes kaksi kolmasosaa ministereistä on naisia.
 Kuuntele Pekka Vahvasen toimittama Mistä maailma puhuu -podcast:

Mistä maailma puhuu -podcast: Miksi feminismi heräsi Espanjassa vasta nyt?


Summary: Nuorisosäätiöstä on käynnissä yksi Suomen suurimmista talousrikostutkinnoista.

Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA)

Helsingin hallinto-oikeus on tänään antamallaan tuomiolla linjannut, että ARA:lla eli Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksella on oikeus peruuttaa Nuorisosäätiön yleishyödyllisyysasema.
 Tuomion taustalla on  ARA:n vuonna 2018 tekemä päätös . ARA katsoi, että Nuorisosäätiön toiminta on ollut merkittävästi yleishyödyllisyyssäännösten ja ARA:n ohjeiden vastaista.
 Nuorisosäätiö valitti ARA:n päätöksestä hallinto-oikeuteen.Nuorisosäätiön rahaongelmista ja talousepäselvyyksistä on käynnissä yksi Suomen suurimmista talousrikostutkinnoista. Keskustataustaisen säätiön nykyjohdon mukaan sen entinen johto sai aikaan yli 40 miljoonan tappiot ja lähes tuhosi säätiön.
 Lue lisää:
 Nuorisosäätiö menetti yleishyödyllisyysasemansa – Ara uhkaa myös lainojen irtisanomisella

Nuorisosäätiön valitus ei mennyt läpi Helsingin hallinto-oikeudessa: ARA:lla oli oikeus peruuttaa Nuorisosäätiön yleishyödyllinen asema


Summary: Apulaisrehtorin mukaan koulu on tarjonnut mahdollisuuden päästä kokemaan jotain sellaista, mitä ei ehkä muuten pääsisi kokemaan.

Talviliikuntapäivä koululla vai laskettelureissu Tahkolle? Näistä kahdesta vaihtoehdosta Lappeenrannan Kimpisen koulun oppilaat ovat vuosittain saaneet valita itselleen mieluisan tavan viettää koulun liikuntapäivää.
 Tuhannen oppilaan koulussa oppilaista valtaosa on jäänyt koululle viettämään tavanomaista liikuntapäivää. Halukkaat, ja ne jotka ovat pystyneet lasketteluretken maksamaan, ovat sen sijaan lähteneet Tahkolle.
 – Vuosittain retkelle on lähtenyt noin 150–170 oppilasta, kertoo Kimpisen koulun apulaisrehtori  Santtu Peltomaa .
 Lasketteluretki maksaa peruskoulun oppilaalle noin 40–45 euroa, ja siihen sisältyvät matkat ja hissilippu. Sen lisäksi kuluja tulee muun muassa lainavarusteiden vuokraamisesta.
 Rahat retkeä varten on kerätty suoraan vanhemmilta.
 Tänä vuonna perinteisiä retkisuunnitelmia joudutaan kuitenkin muuttamaan. Retki voi jäädä jopa kokonaan tekemättä.
 Alkuvuodesta järjestettävällä lasketteluretkellä on pitkät perinteet, sillä sitä on järjestetty jo lähes 20 vuoden ajan. Mikko Savolainen/Yle
 Perusopetuksen oltava kaikille ilmaista
 Apulaisoikeusasiamies puuttui lokakuun lopussa  peruskoulujen maksullisiin retkiin . Apulaisoikeusasiamiehelle on tullut koulujen maksullisesta toiminnasta useita kanteluita viime vuoden aikana.
 Tekemissään ratkaisuissa apulaisoikeusasiamies totesi, että perusopetuksen maksuttomuus on yksiselitteinen.
 Vanhemmilta ei saa pyytää rahaa esimerkiksi retkien järjestämiseen, vaan opetuksen järjestäjän tulee osoittaa riittävät resurssit opetuksen järjestämiseen myös koulun ulkopuolella.
 Apulaisoikeusasiamies ei kerro tarkemmin, mistä kouluista kanteluita on tullut.
 Koulussa aikalisa
 Opetusalan ammattijärjestö OAJ:lla ei ole tarkkoja lukuja siitä, kuinka paljon maksullisia retkiä tai teemapäiviä peruskouluissa järjestetään. OAJ:n koulutusasiainpäällikön  Nina Lahtisen  mukaan sellaiset ovat kuitenkin yleisiä.
 – On voitu ajatella, että kun on maksuton vaihtoehto, silloin maksullisen retken tarjoaminen ei olisi lainvaista, sanoo Lahtinen.
 Lahtisen mukaan retket ovat monipuolistaneet oppimisympäristöjä, kun oppilaat ovat päässeet esimerkiksi museoihin ja teattereihin.
 – Varmasti tämä linjaus aiheuttaa muutoksia. Toivottavasti myös niissä kunnissa, joissa on heikompi taloustilanne, löydetään ratkaisuja järjestää jatkossakin retkiä.
 Myös opetushallitus aikoo päivittää tänä vuonna  ohjeistustaan kouluretkistä ja leirikouluista .
 – Jonkunnäköinen aikalisä pitää ottaa, emmehän me voi täysin lainvastaisesti toimia, Kimpisen koulun apulaisrehtori Santtu Peltomaa sanoo.
 Reissun mahdollinen peruuntuminen harmittaa
 Seitsemäsluokkalaiset  Tuuli Viuhko  ja  Aino-Elina Kitinoja  eivät ole kertaakaan osallistuneet koulunsa järjestämälle laskettelureissulle.
 – Onhan se aika eriarvoista, kun kaikilla ei ole varaa maksaa, Kitinoja pohtii.
 Retkisuunnitelmien mahdollinen muuttuminen harmittaa Viuhkoa.
 – Viime vuonna en ollut laskettelussa kovin hyvä, enkä osallistunut retkelle. Tänä vuonna olisin halunnut mukaan.
 Seitsemännellä luokalla opiskelvat Tilda Vitikainen ja Iisa Knaapila eivät ole osallistuneet laskettelureissulle. Marika Anttonen / Yle
 Niin ikään seitsemännellä luokalla opiskeleva  Tilda Vitikainen  haluaisi myös päästä laskettelemaan.
 – Laskettelen talvisin jonkin verran. En ole aiemmin osallistunut retkelle.
 Ratkaisuksi Vitikainen ehdottaa, että retkiä voisi järjestää lähemmäs, jolloin ne eivät maksaisi niin paljoa.
 – Tai sitten koulun pitäisi maksaa kaikkien retki.
 Iisa Knaapin  mielestä maksullisia retkiä ei pitäisi järjestää.
 – Onhan se huono juttu, kun kaikilla ei ole rahaa.
 Mahdollisuus kokea jotain uutta
 Apulaisoikeusasiamiehen linjaus on apulaisrehtori Santtu Peltomaan mukaan harmillinen. Häen mukaansa peruopetuksen maksuttomuus on perustuslaissa mainittu ja sinänsä selvä.
 – Perusopetuslaissa on minun mielestä tarkennettu, että maksuttomuus koskee oppimateriaaleja ja työvälineitä. Nämä ovat yksittäisiä tapahtumia ja päiviä, joissa nimenomaan koulu haluaa tarjota mahdollisuuksia päästä kokemaan jotain sellaista, mitä ei muuten välttämättä perheen kanssa pääsisi kokemaan, sanoo Peltomaa.
 Tahkon laskettelurinteille voidaan lähteä, jos oppilaat keräävät rahaa yhteiseen kassaan. Helmi Nykänen / Yle
 Peltosen mukaan yksi vaihtoehto olisi, että koulu maksaa muutamalle oppilaalle retkelle osalistumisen. Lappeenrannan kaupungin vastaavan opetustoimenjohtajan  Anu Liljeström  ei suosittele sitä, sillä hänen mielestään se eriarvoistaa silti perheitä.
 – On aivan selvää, että Kimpisen koulun järjestämä laskettelureissu ei voi apulaisoikeusasiamiehen ohjeistuksen perusteella jatkua siten, että oppilailta kerättäisiin maksuosuus retkestä.
 Ainoa mahdollisuus Liljeströmin mukaan on, että oppilaat keräävät yhdessä rahaa ja tuotot kohdennetaan esimerkiksi jollekin tietylle luokalle.
 Kouluille muistutus maksuttomuudesta
 Opetustoimenjohtaja Anu Liljeström ei osaa sanoa, onko muissa Lappeenrannan kouluissa pyydetty vanhemmilta rahaa koulun järjestämiin tapahtumiin. Hän on kuitenkin muistuttanut kouluja sähköpostilla siitä, että perusopetus on maksutonta.
 – Todennäköisesti jonkunlaisia maksullisia tapahtumia on ollut, mutta en osaa sanoa, onko se estänyt joidenkin oppilaiden osallistumisen.
 Liljeström ei näe tarpeelliseksi selvittää nyt luokkakohtaisia käytäntöjä.
 – Ohjeistus on minusta aivan selvä ja kantelupäätöksen jälkeen siitä on tiedotettu kouluja. Huoltajat eivät ole ottaneet minuun yhteyttä asiaan liittyen. Jos olisivat, silloin varmasti olisi puututtu tilanteeseen.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Koulut ympäri Suomen siirtävät nyt joulujuhliaan pois kirkoista – Rehtori: “Meillä on vähän perinteitä, ja lopuistakin ollaan luopumassa”

Apulaisoikeusasiamies jyrähdys iski jälleen – nyt perutaan koululaisten retkiä


Summary: Poliisi epäili tuoreeltaan palon syyksi lasten käytössä ollutta tablettitietokonetta, mutta tutkinta on yhä kesken.

Kuopiossa lokakuussa tapahtuneessa autopalossa loukkaantuneet kaksi lasta ovat päässeet sairaalasta, kertoo poliisi. Tutkinnanjohtaja rikosylikomisario  Mikko Lyytisen  mukaan lasten palovammat ovat tervehtyneet ja lasten terveydentila on hyvä.
 Lapset oli jätetty autoon marketin parkkipaikalle sillä aikaa, kun lasten isä oli kaupassa perheen pienimmän lapsen kanssa. Sillä välillä autossa oli syttynyt tulipalo. Autoon jääneet viisi- ja kolmevuotiaat lapset saivat palovammoja muun muassa kasvoihin.
 Vanhemman lapsen käytössä oli ollut tablettitietokone, jota poliisi on epäillyt  palon aiheuttajaksi . Poliisi on saanut rikosteknisen laboratorion lausunnon tietokoneesta. Myös lasten isää on kuulusteltu.
 – Tutkinnassa tullaan ensi viikolla kuulemaan vielä autossa ollutta vanhempaa 5-vuotiasta lasta liittyen palon syttymissyyhyn. Tutkinnan turvaamiseksi emme siten voi tässä vaiheessa kertoa asiasta tämän tarkemmin, Lyytinen kertoo poliisin tiedotteessa.
 Poliisi antaa lisätietoja autopalosta lapsen kuulemisen jälkeen.

Poliisi: Kuopion autopalossa loukkaantuneet lapset pääsivät sairaalasta – tutkinta yhä kesken


Summary: Puola ehdotti sopimusta muistellessaan kaasukammiossa kuolleita orpolapsia.

YK:n yleiskokouksessa 20.11.1989 allekirjoitetusta lapsen oikeuksien sopimuksesta tuli erinomainen. Helpolla se ei kuitenkaan syntynyt. Lasten ihmisoikeuksien perustana olevaa sopimusta valmisteltiin yli kymmenen vuotta.
 Ennen lapsen oikeuksien sopimuksen hyväksymistä maailmassa ei ollut oikeudellisesti sitovaa sopimusta, joka olisi vaatinut valtioiden ryhtyvän lainsäädännöllisiin ja muihin toimiin lapsen oikeuksien toteutumiseksi. Ennen vuotta 1989 oli vain vuosina 1924 ja 1959 annetut lapsen oikeuksien julistukset.
 Varsinaisen ehdotuksen lapsen oikeuksien sopimuksesta teki Puola vuonna 1978. Alun perin ideana oli, että vuoden 1959 julistus muutettaisiin melko lailla suoraan ihmisoikeussopimukseksi. Ajatuksesta kuitenkin luovuttiin, sillä julistuksen sisältö havaittiin pian liian suppeaksi.
 1970-luvun maailmassa oli ehkä yllättävää, että oikeudellisesti sitovan ehdotuksen taustalla oli juuri Puola. Puolassa lasten oikeuksien voimakkaalle ajamiselle löytyi kuitenkin filosofinen peruste.
 Ehdotuksen taustalla oli hyväntekijänä tunnetun lastenlääkäri  Janusz Korczakin  tarina. UNESCO julisti vuoden 1978 Korczakin vuodeksi, kun lasten oikeuksien puolalaisen esitaistelijan syntymästä oli kulunut sata vuotta.
 Janusz Korczak piti Varsovassa sodanaikaista juutalaista orpokotia. Siellä Korczak hoivasi noin 200 lasta. Elokuussa 1942 natsit saapuivat noutamaan lapset keskitysleiriin. Vaikka Korczak tiesi joutuvansa itsekin tapetuksi, hän ei halunnut jättää lapsia, vaan saattoi heidät yhdessä toisen orpokodin työntekijän kanssa Treblinkan keskitysleirille.
 Puolan vuoden 1978 sopimusaloite liittyi Korczakin lisäksi myös siihen, että seuraavana vuonna vietettiin YK:n kansainvälistä lasten vuotta. Aika lasten oikeuksille oli 40 vuotta sitten kypsymässä. Jos Puola ei olisi sopimusta ehdottanut, joku muu maa varmasti olisi.
 Ensin naiset ja sitten lapset
 Ulkoministeriössä ihmisoikeussopimusten raportoinnista kolme vuosikymmentä sitten vastannut  Anja-Riitta Ketokoski  sanoo, että lapsen oikeuksien sopimus oli oikeastaan osa ketjua, joka alkoi jo YK:n ensimmäisestä naisten aseman parantamista käsitelleestä maailmankonferenssista Meksikossa 1975.
 Helvi Sipilä  toimi tuolloin YK:n apulaispääsihteerinä ja oli vastuussa naiskysymyksistä.
 – Se johti naisten oikeuksien sopimuksen valmistumiseen niin, että se allekirjoitettiin jo Kööpenhaminassa 1979, Ketokoski muistaa.
 Myös Anja-Riitta Ketokoski oli mukana Meksikossa 1975. Hän muistaa myös, kuinka naisten oikeuksista tehty laaja tausta-analyysi toi esiin samalla lapset. Siitä se keskustelu lähti.
 – Huomattiin, että lapset ovat todellakin itsenäisiä ja ihmisarvoisia olioita, eivätkä vain jonkun omistuksessa olevia.
 Lapsen oikeuksien sopimuksen valmistelu ei kuitenkaan sujunut samassa vauhdissa kuin sopimus naisten oikeuksista. Kulttuuriset ja yhteiskunnalliset erot tekivät valmisteluista vaivalloisia. Varsinkin lapsuuden alkamisen ajankohta aiheutti riitaa. Esimerkiksi katolisissa maissa lapsen katsottiin olevan lapsi jo ennen syntymää.
 Mutta sopimuksesta tuli erinomainen. Se on maailman laajimmin ratifioitu ihmisoikeussopimus. Vain Yhdysvallat on jättäytynyt sen ulkopuolelle. Suomessa lapsen oikeuksien sopimus tuli voimaan heinäkuussa 1991.
 Erikoista sopimuksen nimessä on yksikkömuoto. Kaikkia lapsia koskeva sopimus ei ole lasten vaan lapsen.
 – Se oli poliittinen kysymys, että nimi laitettiin yksikköön, ulkoasianneuvos Anja-Riitta Ketokoski muistelee.
 Lapsilla on oltava oikeus leikkimiseen ja vapaa-aikaan. Suomessa lapsen oikeuksien sopimus tuli voimaan heinäkuussa 1991. Jari Kovalainen / Yle
 Sopimus takaa lapsille erityisoikeuksia
 Itä-Suomen yliopiston lapsioikeuden professori  Suvianna Hakalehto  on vieraillut tällä viikolla päiväkodeissa ja kouluissa kertomassa lapsille, miksi maailman maat ovat halunneet tehdä lapsen oikeuksien sopimuksen.
 – Olen sanonut heille, että sopimus haluttiin tehdä, koska lapset ovat tärkein asia maailmassa. Olen kertonut, mitä aikuisten pitää tehdä, että lasten on hyvä olla, ja mitä aikuiset eivät saa tehdä.
 Hakalehto tietää, että lapsille lapsen oikeuksien sopimuksesta kerrottaessa yksi kohta saa lasten ilmeet aina muuttumaan. Se on se kohta, jossa sanotaan, että aikuiset eivät saa kohdella lasta huonosti millään tavalla.
 – Lapsen oikeuksien sopimus ei kiellä pelkästään väkivaltaa, vaan kaiken huonon kohtelun. Sitä varmaan suurin osa aikuisista, jotka ovat lasten kanssa tekemisissä, rikkovat suhteellisen säännöllisesti. Me aikuiset emme ole sisäistäneet vieläkään sitä, että emme saa kohdella lapsia huonosti. Ihmisoikeudet eivät ole sellaisia, että kun lapsi käyttäytyy huonosti, ihmisoikeudet voidaan ottaa häneltä pois.
 Alle 18-vuotiaat on laitettu lapsen oikeuksien sopimuksessa eri asemaan kuin aikuiset. Lapsille ei esimerkiksi saa räyhätä, vaikka aikuisille saakin. Lapsille on annettu erityisiä oikeuksia.
 – Siellä sopimuksessa on esimerkiksi oikeus lepoon, leikkiin ja vapaa-aikaan tai lähtökohtainen oikeus elää vanhempansa kanssa. Lapsella on samat oikeudet kuin aikuisella, mutta sen lisäksi vielä ne erityisoikeudet. Ja tätä ei aina ymmärretä, professori Hakalehto sanoo.
 Aikuiset pelkäävät rehellisiä lapsia
 Lapsen oikeuksien sopimuksen allekirjoittamisen aikoihin sen merkitystä Suomen kannalta ei vielä täysin ymmärretty. Vielä tuolloin ajateltiin yleisesti, että lapsioikeuksien loukkaukset tapahtuvat aina jossakin kaukana.
 Lainsäädännössä vauhtia lasten oikeuksiin saatiin Suomessa vuonna 2005, jolloin lapsiasiavaltuutettu aloitti toimintansa. Nykyään Suomessa ei säädetä yhtään lapsia edes jollakin tavalla koskettavaa lakia ilman lapsiasiavaltuutetun lausuntoa.
 Muutenkin lapsen oikeuksien sopimus on vaikuttanut siihen, että lasten oikeudet ovat tulleet osaksi yleistä ihmisoikeuskeskustelua. Professori Suvianna Hakalehdon mukaan lapset ovat kuitenkin yhä ikään kuin vähemmistöryhmä, kun on kyse ihmisoikeuksista.
 – Lapset eivät voi aikuisten tavoin itse taistella ihmisoikeuksiensa toteutumisen puolesta. Heidän oikeuksiensa toteutuminen on aikuisten kädessä, mikä lisää epätasa-arvoa aikuisten ja lasten oikeuksien toteutumisen välillä.
 Mannerheimin Lastensuojeluliiton johtava asiantuntija  Esa Iivonen  sanoo, että 30 vuotta täyttävä sopimus on kuitenkin menestystarina.
 – Lasten osallisuus ja lasten näkeminen oikeuksiensa haltijana eli, että ne oikeudet ovat suoraan lapsella, ovat muuttanut maailmaa. Tämä toteutuu Suomessa paljon paremmin kuin 30 vuotta sitten. Esimerkiksi kouluissa on tapahtunut paljon. Siellä lapsi ei ole enää vain toiminnan kohde, jolle opettaja kaataa tietoa.
 Ulkoasianneuvos Anja-Riitta Ketokoski laati aikoinaan ensimmäisen raportin lapsen oikeuksien toteutumisesta Suomessa. Hän toivoo, että lapsen oikeuden sopimuksen juhlapäivänä jokainen pysähtyisi hetkeksi miettimään, miten sopimuksen henki toteutuisi tulevaisuudessa entistä paremmin.
 Ketokoski muistuttaa, että asenneilmapiirin pitäisi olla sellainen, että kaikki lapset ovat arvokkaita.
 – Lapset ovat itsenäisiä ja heitä pitää kuunnella. Ei vain Gretaa pidä kuunnella, vaan kaikkia lapsia. Sehän aikuisia pelottaakin eniten. Mitä aikaisemmassa iässä se kritiikki tulee, sitä vilpittömämpää se on. Lapset näkevät läpi monta asiaa. He ihmettelevät, eivätkä osaa vielä olla kommentoimatta.
 _Suomessa 1991 voimaan tullut yleissopimus lapsen oikeuksista on luettavissa kokonaisuudessään  tästä ._

Lapsen oikeuksien sopimus 30 vuotta – ”sopimus haluttiin tehdä, koska lapset ovat tärkein asia maailmassa”


Summary: Epäillyt rikokset ovat tapahtuneet Kuhmossa Juntin alueella kevättalvella.

Kainuun rajavartiosto tutkii kahta Kuhmossa tapahtunutta metsästysrikosta, joiden epäillään koskevan laitonta susien metsästystä. Epäillyt rikokset ovat tapahtuneet Kuhmossa Juntin alueella kevättalvella, rajavartiosto kertoo tiedotteessa.
 Tapauksissa Juntin susilauman kulkureitille oli asetettu polkurautoja ja strykniini-nimistä myrkkyä, joiden käyttö on metsästyksessä kiellettyä. Toisessa tapauksessa sivullinen löysi polkuraudat maastosta tammikuussa.
 Strykniiniin liittyvän tapauksen tutkinta aloitettiin maaliskuussa, kun metsästäjän koira kuoli syötyään tien varressa ollutta lihanpalaa. Koiran vatsalaukusta löytyi strykniiniä.
 Koiran kuolemaan johtanutta tapausta tutkitaan lisäksi eläinsuojelurikoksena.
 Epäillyt tekijät eivät ole tiedossa.
 Kainuun rajavartiosto pyytää ilmoittamaan havainnot ja vihjeet, jotka voivat liittyä kyseisiin tapauksiin rajavartioston vihjepuhelimeen numeroon 050 542 0020 tai  vihjelomakkeen  kautta.

Polkurautoja ja myrkkyä susilauman reitillä Kuhmossa – Rajavartiosto tutkii kahta metsästysrikosta


Summary: Uutta tietoa on löytynyt muun muassa Tammisaaren ja Hennalan punavankien kohtalosta.

Tutkija  Marjo Liukkonen  paljasti viime vuonna ilmestyneessä kirjassaan, kuinka Hennalan vankileirillä tapahtui Suomen historian suurin naismurha - yli 220 nuorta naista menetti leirillä henkensä.
 Liukkosen tutkimus on esimerkki siitä, kuinka sadan vuoden takaisesta sisällissodasta yhä vielä löytyy uutta tietoa.
 Kaikki tuo tieto on tallennettu tänään julkaistavaan  Suomen sotasurmat 1914-1922 -tietokantaan .  Voit tutustua tietokantaan tästä.
 Se on päivitetty versio vuoden 2002 tietokannasta.
 – Reilun viidentoista vuoden aikana on ilmestynyt paljon uutta tutkimusta, joista on paljastunut uusia surmatapauksia tai vanhat kuolintiedot ovat tarkentuneet, sanoo uutta tietokantaa työstänyt suunnittelija  Ilkka Jokipii  Kansallisarkistosta.
 Esimerkiksi Hennalan naiset oli merkitty vanhaan tietokantaan kadonneiksi, nyt he ovat kuolleiden joukossa.
 Kaikkiaan uusia kuolintapauksia on vuoden 2002 jälkeen varmistunut 1 700. Hennalan ohella muun muassa Tammisaaren vankileirin kuolleiden luku kasvaa.
 Suojeluskuntalaiset tarkastelevat teloittamiensa punakaartilaisten ruumiita. Varkauden museot. Piipun juurella, A. Ahlström osakeyhtiön kokoelma.
 Lähes kaikki uudet kuolintapaukset olivat punaisia. Uusia tietoja valkoisista kuolleista on vain kymmenkunta.
 – Valkoiset kaatuneet selvitettiin tarkkaan heti sisällissodan jälkeen, Jokipii selittää.
 Kuolleiden kokonaismäärä ylittää nyt 41 000 rajan. Sisällissodan ohella tietokantaan on listattu ensimmäisessä maailmansodassa ja niin kutsutuissa heimosodissa kuolleet - molempia on reilu tuhat -, mutta ylivoimainen enemmistö kuolleista on sisällissodan uhreja.
 – Kuva sisällissodasta on nyt entistäkin raaempi ja verisempi, Jokipii sanoo.
 Uusien kuolintietojen ohella uusi Sotasurma-tietokanta sisältää pari tuhatta sisältöpäivitystä. Tarkennukset voivat liittyä esimerkiksi kuolinaikaan tai -tapaan.
 Valkoisten kuolemat selvitettiin tarkkaan pian Sisällissodan jälkeen. K.H. Renlunds museum – Mellersta Österbottens landskapsmuseum
 "Tavoitteena purkaa kansallinen trauma"
 Sisällissodan aikaisia surmia tutkittiin laajasti vuosina 1998-2003 valtion rahoittamassa hankkeessa. Aloitteen sotasurmaprojektista teki silloinen pääministeri  Paavo Lipponen .
 Hankkeen tavoitteena oli  "lopullisesti purkaa erityisesti vuoden 1918 sodan synnyttämä kansallinen trauma ", kuten tutkimusta johtanut  Lars Westerlund  on  kirjoittanut .
 Yksi hankkeen keskeisistä tuloksista oli juuri kaikille avoimen sotasurma-tietokannan julkaiseminen verkossa vuonna 2002.
 Tietokanta on selvästikin kiinnostanut ihmisiä, sillä sivustolla on vuosien mittaan vieraillut lähes 1,4 miljoona kävijää. Viime vuonna, kun sisällissodasta tuli kuluneeksi sata vuotta, sivustoa tutki yli 140 000 kävijää - kaksinkertainen määrä normivuoteen verrattuna.
 Vanhaa tietokantaa on myös arvosteltu virheellisistä tiedoista. Ilkka Jokipiin mukaan turhaan.
 – Tietokantaan on kirjattu se, mitä lähteissä kerrotaan. Jos esimerkiksi SDP:n terroritilastossa on virhe, se on näkyy tietokannassa.
 Uuteen tietokantaan lähteissä olleet virheet on pyritty korjaamaan, mutta samalla myös vanhat tiedot on säilytetty. Tämä on tärkeää historiantutkijoiden kannalta, sillä heitä saattaa kiinnostaa esimerkiksi se, miten SDP:n terroritilasto poikkeaa uusimmasta tutkimustiedosta.
 Uusi  Suomen sotasurmat 1914-1922  -tietokanta on myös teknisesti päivitetty ja on Jokipiin mukaan  "viimeisintä huutoa" . Tietotekninen toteutus on Aalto-yliopiston semanttisen laskennan tutkimusryhmän käsialaa. Tutkimusryhmä on tehnyt aiemmin muun muassa toista maailmansotaa esittelevän  Sotasampo-sivuston .
 Lue myös:
 Sisällissodassa kuolleiden nimet ovat kohta tarkasti kaikkien saatavilla – Sisällissotatutkija: "Tämä on muistovuoden paras uutinen"

"Kuva sisällissodasta on nyt entistäkin raaempi" – päivitetty sotasurmatietokanta sisältää 1 700 uutta kuolintapausta


Summary: Tutkmuksen mukaan eniten ohjattua liikuntaa harrastavat portugalilaiset lapset olivat liikunnan taidoiltaan huonoimpia.

Suomalaislapset 6–9-vuotiaat ovat liikunnan taidoiltaan parempia kuin saman ikäiset lapset muualla Euroopassa, kertoo Suomessa, Belgiassa ja Portugalissa kerättyjen laajojen aineistojen vertailu.
 Liikunnan taitoja mitattiin yhteensä noin 3 300 lapselta vuosien 2008 ja 2016 välillä. Taitoja arvioitiin kehonhallintaa ja koordinaatiota mittaavalla  KTK-testistöllä  (valmennustaito.info). Testi sisältää muun muassa tasapainoilua takaperin kävellessä ja yhdellä jalalla hyppäämistä.
 Tulosten mukaan noin 40 prosentilla portugalilaislapsista liikuntataidot ovat heikot tai erittäin heikot. Suomalais- ja belgialaislapsista taidot olivat heikot tai erittäin heikot noin 10 prosentilla.
 Liikunnan taitojen oletetaan kehittyvän iän mukana, mutta erityisesti portugalilaisilla lapsilla kehitys oli tulosten mukaan vähäistä. Näin erot liikunnan taidoissa myös kasvavat iän myötä.
 Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu, että ylipaino jarruttaa liikunnan taitojen kehittymistä. Ilmiö näkyy myös tämän tutkimuksen tuloksissa. Taidot näyttävät kuitenkin suomalaislapsilla kehittyvän painosta riippumatta melko tasaisesti.
 Tutkimukseen osallistuneista portugalilaislapsista ylipainoisia oli noin 30 prosenttia, suomalaislapsista 24 prosenttia ja belgialaislapsista 20 prosenttia. Maiden välisistä eroista ylipaino selittää kuitenkin vain pienen osan.
 Tutkimuksessa ei kuitenkaan löydetty syytä valtaosalle lasten liikuntataitojen eroista, ja kaiken lisäksi portugalilaiset lapset harrastavat suomalaisia ja belgialaisia enemmän ohjattua liikuntaa ja urheilua.
 – Suomalaisten lasten tiedetään omaavan maailman laajimmat itsenäisen liikkumisen vapaudet, joka yhdistyy suurempaan määrään aktiivista leikkiaikaa. Harrastamiseen vahvasti tukeutuva liikuntakulttuuri ei siten välttämättä takaa liikkumisen tasa-arvoa, määrää ja laatua lapsilla, toteaa Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisen tiedekunnan tutkijatohtori  Arto Laukkanen  yliopiston tiedotteessa.
 Laukkasen mukaan kansainvälisesti on havaittu, että merkittävä osa lapsista ei kehity liikuntataidoissa kuten aiempina vuosikymmeninä. Yhdysvalloissa suurin osa lapsista jää jälkeen 1980-luvun arvoista.
 Suomessa vastaavaa tutkimusta ei ole tehty, mutta muiden tutkimusten tulokset viittaavat siihen, että suomalaiset oppivat liikuntataitoja lähes samalla tasolla kuin aiemmin.
 Tutkimus  Comparison of motor competence in children aged 6‐9 years across northern, central, and southern European regions  on julkaistu The Scandinavian Journal of Medicine & Science in Sports -lehdessä. Tutkimuksen tiivistelmä on vapaasti saatavilla  täältä , koko tutkimusraportti on maksullinen.
 Lue myös:   Tuhansien lasten liikkumista seurataan päiväkodeissa aktiivisuusrannekkeen avulla ja se on yleistymässä – 5-vuotias: "Keholle terveellistä"

Suomalaisten lasten liikuntataidot Euroopan kärkeä – syynä saattaa olla liikkumisen vapaus


Summary: Kenenkään ei epäillä toimineen tapauksessa huolimattomasti, eikä aseessa ole todettu mitään toimintahäiriöitä.

Esitutkinta ampumaharjoituksessa itseään jalkaan ampuneen varusmiehen tapauksesta on lopetettu.
 Utin Jääkärirykmentin varusmies ampui itseään jalkaan elokuussa ampumaharjoituksessa Taipalsaaren ampuma- ja harjoitusalueella.
 Esitutkinnassa on selvinnyt, että elokuussa tapahtuneessa vaaratilanteessa oli kyse tapaturmasta. Varusmies ampui itseään jalkaan kaatumisen seurauksena.
 Syyttäjä on päättänyt lopettaa esitutkinnan pääesikunnan tutkinnanjohtajan esityksen perusteella, koska asiassa ei ole enää syytä epäillä rikosta. Kenenkään ei epäillä toimineen huolimattomasti, eikä aseessa ole todettu mitään toimintahäiriöitä.

Varusmies ampui itseään jalkaan – syynä kaatuminen


Summary: Konservatiivien virallinen Twitter-tili muutti nimensä "Britannian faktantarkastajaksi" tv-vaaliväittelyn aikana, kunnes muutti taas nimensä takaisin alkuperäiseksi..

Mikroblogipalvelu Twitter lyttää brittikonservatiivien Twitter-tempun  eilisen tv-vaaliväittelyn aikana.  Konservatiivien virallinen lehdistölle suunnattu Twitter-tili CCHQPress muutti tilinsä nimen televisioväittelyn aikana hetkellisesti factcheckUK:ksi eli ”Britannian faktantarkastajaksi.”
 Twitterin mukaan konservatiivit pyrkivät tempullaan johtamaan ihmisiä harhaan. Mikroblogipalvelu kertoo ryhtyvänsä "päättäväisiin" toimenpiteisiin, mikäli konservatiivit yrittävät vastaavaa uudelleen. Twitter voi esimerkiksi poistaa tilille antamansa varmennusstatuksen, jolla tili on todettu Twitterin puolesta viralliseksi, kertoo  BBC .
 Työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  ja konservatiivien johtaja, pääministeri  Boris Johnson  väittelivät myöhään eilisiltana ensimmäisessä televisiotentissä joulukuun 12. päivän parlamenttivaaleihin liittyen.
 Tentin aikana faktantarkistajatiliksi nimensä muuttanut konservatiivien Twitter-tili paukutti julki vastaväitteitä Corbynin sanomisiin reaaliajassa, kunnes muutti taas nimensä takaisin alkuperäiseksi.
 Valeuutisista ja harhaanjohtavan tiedon levittämisestä huolissaan ollut Twitter ilmoitti lokakuun lopussa kieltävänsä maailmanlaajuisesti kaiken poliittisen mainonnan alustallaan. Pääjohtaja  Jack Dorsey  kertoi, että päätöksen taustalla on kasvava huoli, joka liittyy koneoppimiseen perustuvaan viestien kohdentamiseen ja valeuutisiin.
 – Mielestämme poliittisen viestin läpisaaminen pitää ansaita, ei ostaa, totesi Dorse.
 Lue myös:
 BBC: Election debate: Conservatives criticised for renaming Twitter profile 'factcheckUK'
 Corbyn ja Johnson ottivat yhteen ensimmäisessä brittivaalien tv-tentissä – Konservatiivien Twitter-temppu suututti muut
 Snapchat ryhtyy estämään harhaanjohtavaa poliittista mainontaa: "Emme hyväksy väärää ja valheellista tietoa"
 Twitter kieltää maailmanlaajuisesti kaiken poliittisen mainonnan alustallaan

Twitterin päätös kieltää poliittinen mainonta on lähes merkityksetön asia Suomessa – "Somekeskustelu suurempi ongelma"

Twitter ärähti brittikonservatiiveille: ”Twitter-tiliä käytettiin tv-väittelyn aikana ihmisten harhaanjohtamiseen”


Summary: "Jikŋon II" on ensimmäinen pohjoissaameksi puhuttu Disneyn pitkä animaatioelokuva.

Disney on viimein julkistanut pohjoissaameksi puhutun  Frozen II , saameksi  Jikŋon II  -elokuvan ääninäyttelijät. Kyseessä on ensimmäinen pohjoissaameksi puhuttu Disneyn animaatioelokuva.
 Frozen II on jatko-osa vuoden 2013 elokuvalle  Frozen – huurteinen seikkailu . Jatko-osassa kuningatar  Elsa  haluaa selvittää, miksi hän sai syntyessään taikavoimat. Pohjoissaamenkielinen elokuva saa ensi-iltansa samaan aikaan muiden pohjoismaisten kieliversioiden kanssa, joulukuun 25. päivä.
 Saameksi puhutussa elokuvassa Elsaa näyttelee  Marianne Pentha  ja Elsan siskoa, prinsessa  Annaa   Elin Kristina Oskal . Molemmat ääninäyttelijät ovat Norjassa tunnettuja saamelaismuusikkoja.
 – On ollut mahtavaa ja suuri kunnia saada Elsan rooli. Olen ottanut haasteen vastaan innokkaana ja nöyränä, ja olen äärimmäisen ylpeä pääsystäni yhdeksi saamenkielisen Jikŋon II -elokuvan ääninäyttelijöistä, kertoo Pentha.
 Yksi ääninäyttelijä myös Suomen Saamenmaalta
 Jikŋon II -elokuvan hahmojen ääninä kuullaan saamelaistaiteilijoita pääasiassa Norjasta ja Ruotsista.
 Nuorta Annaa näyttelee  Ella Márge P. Nutti  (Ruotsi) ja nuorta Elsaa  Neda Margrethe Labba  (Norja).
 Lumiukko  Olafille  äänensä antaa laulaja ja näyttelijä  Anders Rimpi  (Ruotsi). Prinsessa Annan poikaystävää  Kristoffia  näyttelee laulaja  Vegard Bjørsmo  (Norja).
 Annan ja Elsan äidin, kuningatar  Idunan , äänenä on laulaja  Eva Jeanette Iversen  (Norja).
 Ainoa Suomen puolelta kotoisin oleva ääninäyttelijä on nuorgamilainen  Aslak Holmberg . Hän näyttelee Annan ja Elsan isää, kuningas  Agnaria.  Holmberg on aiemmin antanut äänensä  Muumipeikolle   pohjoissaamenkielisessä Muumien taikatalvi -elokuvassa .
 Frozen-elokuvan jatko-osassa Anna ja Elsa ystävineen lähtevät matkalle pohjoiseen, jossa he tapaavat saamelaisia muistuttavan kansan.
 Frozen-elokuvassa tavataan pohjoisessa asuva Pohjanväen paimentolaiskansa. Disney
 Pohjanväen kansan johtajaa  Jelenaa  näyttelee tunnettu Norjan saamelainen muusikko  Mari Boine . Pohjanväen heimoon kuuluvan  Hunajavarvun  äänenä kuullaan näyttelijä ja laulaja  Ánne Mággá Wigelius  (Norja) ja Hunajavarvun veljenä,  Reidarina,  näyttelijä  Ole-Gabriel Buljo  (Norja).
 Ystävykset tapaavat myös luutnantti Matiaksen, jolle äänensä antaa näyttelijä  Mikkel Gaup  (Norja).
 Pohjoissaamenkielisen version Frozen II -elokuvasta on ohjannut  Sara Margrethe Oskal . Pohjoissaamenkielisen käännöksen takana on  Berit Margrethe Oskal .
 Laulujen käännöksistä ovat vastanneet ohjaaja Sara Margrethe Oskal, saamelainen rap-artisti  Ailu Valle  Suomesta sekä näyttelijä  Cathrine Bang Norum  Norjasta.
 Saamenkielisen elokuvan pidempi traileri julkaistaan maanantaina 25.11.
 Saamelaisten ja Disneyn historiallinen yhteistyö
 Pohjoissaameksi puhuttu versio on tulosta saamelaisten ja Walt Disney Animation Studiosin välisestä historiallisesta yhteistyöstä.
 Walt Disney Animations Studios teki syksyllä  sopimuksen  Suomen, Ruotsin ja Norjan Saamelaiskäräjien sekä Saamelaisneuvoston kanssa siitä, että elokuvassa käsitellään saamelaiskulttuuria kunnioittavasti ja hyväksyttävästi. Samalla elokuvasta luvattiin pohjoissaameksi puhuttu versio. Frozenin jatko-osaan on haettu inspiraatiota muun muassa pohjoisen luonnosta ja saamelaiskulttuurista.
 Suomenkielisen Frozen II -elokuvan ääninäyttelijöinä toimivat muun muassa  Katja Sirkiä  (Elsa),  Saara Aalto  (Anna),  Petrus Kähkönen  (Kristoff),  Tero Koponen  (Olaf) sekä  Suvi Teräsniska  (Annan ja Elsan äiti).
 Lue myös:   Frozen II -elokuva sai maailmanensi-iltansa – elokuvaan haettiin onnistuneesti inspiraatiota pohjoisen luonnosta ja saamelaiskulttuurista

Saameksi puhutun Frozen II -elokuvan ääninäyttelijät julki – mukana joukko saamelaistaiteilijoita kolmesta maasta


Summary: Turussa vuonna 1988 aloittanut paikallinen yritys kasvoi kolmessa vuosikymmenessä alan jätiksi.

VMP eli Varamiespalveluna tunnettu henkilöstöpalvelualan yhtiö vaihtaa nimeään.
 Yhtiön uusi nimi on Eezy, josta on tarkoitus päättää ylimääräisessä yhtiökokouksessa joulukuussa. Eezy-nimi on ollut aiemmin käytössä konsernin kevytyrittäjäpalveluissa.
 VMP on tarjonnut jo useamman vuoden muitakin palveluita vuokratyövoiman ohella. Yhtiön  tiedotteen mukan  nimenmuutoksen on tarkoitus yhdistää konsernin kaikki palvelut yhden brändin alle.
 Kolmessa vuosikymmenessä jättiläiseksi
 Varamiespalvelun historia on yhtä kasvua ja yritysten ostamista haltuunsa. Turussa vuonna 1988 perustetusta yrityksestä kasvoi iso konserni, josta enemmistön omistaa nykyisin kotimainen pääomasijoittaja.
 Aluksi Varamiespalvelu tarjosi vuokratyövoimaa lähinnä rakennusalalle ja teollisuuteen. Vuokratyölle oli tilausta kasvavaan tahtiin. Varamiespalvelu laajeni muualle Suomeen, osti eri palveluita tarjovia firmoja itselleen ja jopa Ruotsista henkilöstöalan firman.
 Vuonna 2010 nimeksi tuli VMP. Sana  eezy  puolestaan tuli kuvioon vuonna 2015, kun VMP osti enemmistön Eezy Osk:sta, jonka idea on tarjota ihmisille palveluita itsensä työllistämiseen.
 Nykyään ison konsernin tarjottimella muun muassa henkilöstöpalveluita, kevytyrittäjyystoimintoja sekä työntekijöiden rekrytointia. Uuden Eezy-nimen tarkoitus on yrityksen mukaan yhdistää kaikki nämä palvelut yhden brändin alle. Vuosittain yhtiön kautta työllistyy 30 000 henkilöä.
 Lokakuussa 2017 pääomasijoittaja Sentica Partnersin hallinnoimat rahastot ostivat enemmistöosakkuuden VMP:stä. Aiemmin tänä vuonna, ennen uutta nimeä, VMP:hen sulautui toinen vuokratyöyhtiö Smile.

Varamiespalvelun nimi on nyt Eezy - yhtiöön sulautunut vuosien varrella monia alan toimijoita


Summary: Turussa ruoppausmassoja läjitettiin ennen Airistolle. Nyt jaloste soveltuu rakentamiseen.

Kiertotalous on päivän sana. Se on siirtymistä tuhlaavasta kuluttamisesta uuteen kulttuuriin, jossa materiaali kiertää mahdollisimman tehokkaasti ja perinteistä jätettä syntyy vain vähän, jos ollenkaan.
 Parhaimmillaan kiertotaloustoimet säästävät myös energiankulutusta roimasti ja nimenomaan se on hyvä lääke ilmastonmuutosta vastaan.
 Turku on kiertotalouden ytimessä monen hankkeen kautta. Yksi niistä on  CircVol , jossa on etsitty tapaa jalostaa ruoppausmassoja niin, että sitä voidaan käyttää uutena raaka-aineena toisaalla. Tulosta alkaa syntyä.
 Turku Science Parkin asiantuntija  Julius Manninen  esittelee kahta eri materiaalia. Toinen on vetelää savea ja toinen kiinteää betonia muistuttava kappale.
 Kun vetelään saveen sekoitetaan läheltä löytyvää teollisuuden sivuvirtaa, savi muuttuu betonia muistuttavaksi kovaksi aineeksi.
 Mannisen mukaan tätä uutta ainetta voidaan käyttää esimerkiksi rantojen rakentamisessa. Uusiotuotteella voidaan vakauttaa rakennettavan alueen pohjaa.
 Kiertotalouden ideologian mukaisesti sekä ruoppaussavi että lisäaine sijaitsevat lähellä toisiaan, jolloin energiaa niiden siirtämiseen kuluu vähän.
 Kenttäkoe on seuraava vaihe
 Uusi betonin korvike on syntynyt laboratoriossa, mutta vasta kenttäkokeen jälkeen tiedetään tarkemmin, miten uusi aine käyttäytyy ja minkälaisiin paikkoihin se soveltuu. Mannisen mukaan kenttäkoe on tulossa ja sitä valmistellaan parhaillaan.
 Jos uudesta aineesta saadaan kenttäkokeiden myötä hyviä tuloksia, ei ole enää mitään syytä haaskata ruoppausmassoja esimerkiksi läjittämällä massaa Airistolle, kuten Turussa on tehty.
 Manninen uskoo saven jalostamisen kiinnostavan muuallakin, sillä savea ja ruoppausmassojen läjitysongelmia on muuallakin maailmassa.
 Ruoppausmassaa on jalostettu uusiotuotteeksi Turku Science Parkin, Åbo Akademin, Turun ammattikorkeakoulun ja alan yritysten yhteistyönä.
 Lounais-Suomessa on 700 kiertotaloustoimijaa
 Lounais-Suomessa kiertotaloutta edistävät kunnat, korkeakoulut sekä lukuisat yritykset. Tuoreimman laskelman mukaan kiertotaloustoimijoita on Lounais-Suomessa 700, joista yrityksiä on 270.
 Esimerkiksi Turussa Kakolan jätevedenpuhdistamo täyttää kiertotalouden kriteerit hyvin. Se puhdistaa jätevesiä, jalostaa lannoitetta ja samalla tuottaa energiaa moninkertaisesti yli oman tarpeen.
 Vanha Topinojan kaatopaikka on nykyisin Topinpuisto. Projektikoordinaattori  Tuomas Alijoen  mukaan puistossa toimii lukuisia yrityksiä ja kierrätysjakeita on kymmeniä.
 – Varsinais-Suomi on Suomen ruoka-aitta ja ruoantuotannossa olisi vielä paljon kehitettävää, sanoo Turun kaupungin ilmastoasioiden kehittämispäällikkö  Risto Veivo .
 Turku tekee kiertotalouden kehittämisessä kansainvälistä yhteistyötä. Hiljattain Japanin Naganon ja Obusen kaupunkien kiertotalousasiantuntijat kävivät perehtymässä Turun seudun hankkeisiin.
 Lue lisää:
 Rakentamista ilman kiertotalousajattelua ei tulevaisuudessa ole – "Meillä ei ole toista järkevää reittiä olemassa"
 Muovinlajittelusta tuttu tekniikka mullistamassa tekstiilikierrätyksen – Uuden teknologian laitos syntymässä Turkuun

Kiertotalous on tehokas työkalu taistelussa ilmastonmuutosta vastaan: esimerkiksi ruoppausmassoista syntyy jalostamalla betonin korviketta


Summary: Kauran ja kaurajalosteiden kysynnän kasvu etenkin maailmanmarkkinoilla vaatii aiempaa isompaa tuotantokapasiteettia. Lahteen ja Lidköpingiin investoidaan 14 miljoonaa kumpaakin.

Fazer lisää kaurantuotantoaan tuntuvasti. Yhtiö tuplaa kauramyllyjensä tuotannon sekä Lahdessa että Lidköpingissä Ruotsissa. Syynä on kauran ja sen jalosteiden kova kysynnän kasvu maailmalla.
 Hiljattain yhtiö kertoi rakentavansa Lahteen kauran kuoresta ksylitolia valmistavan tehtaan, jonka rakentamiseen se sai Euroopan investointipankilta 40 miljoonan euron lainan.
 Pian investointiuutisen jälkeen yhtiö kertoi, että se aikoo nostaa ksylitolitehtaan tuontatokapasiteettia jo ennen tehtaan valmistumista. Yhtiö käyttää tehtaan tuotannon kasvattamiseen kymmenen miljoonaa euroa enemmän, kuin alun perin oli suunniteltu.
 Lahdessa myllyn laajennuksen suunnittelu käynnistyy välittömästi. Myllyn toimitusjohtaja  Pekka Mäki-Reinikka  arvioi, että rakennustyöt päästään aloittamaan ensi vuoden alussa, tammi-helmikuussa.
 Yhtiö rakensi kauramyllyn Lahteen vuonna 2013. Jo vuonna 2017 sitä laajennettiin, ja tuotanto kasvoi 20 000 tonnista 40 000 tonniin. Tuotanto tulee siis nelinkertaistumaan uuden investoinnin myötä siitä, kun kauramylly perustettiin.
 Nyt julkaistuilla investoinneilla Fazer nousee Euroopan suurimpien kauramyllyjen joukkoon. Vastaavan kokoisia kauramyllyjä on Saksassa ja Isossa-Britanniassa.
 Lahteen myllylaajennus tuo parikymmentä uutta työpaikkaa nykyisten noin 80:n lisäksi.
 Lue myös:
 Kauran kuoresta valmistetaan pian ksylitolia – Lahden tehtaalle rahoitusta Euroopan investointipankilta
 Fazer laajentaa Lahdessa – kaurasta piristysruiske työllisyyteen

Fazerilta jälleen uusi suurinvestointi Lahteen – kauramyllyn tuotanto tuplaantuu myös Ruotsissa


Summary: EU-oikeus suojaa neljä viikkoa vuosilomaa, mutta niiden yli menevien lomaviikkojen sääntelystä vastaa jäsenvaltio.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Suomen vuosilomalaki on EU-oikeuden kanssa linjassa, päätti Euroopan unionin tuomioistuin tiistain ennakkoratkaisussaan. Tuomioistuin katsoo, että EU-oikeuden mukaan työntekijällä on oikeus neljän viikon palkalliseen vuosilomaan, mutta jäsenvaltiot päättävät itse niiden yli menevien lomaviikkojen sääntelystä.
 Näin ollen yksityisen sektorin työntekijä ei vuosilomalla sairastuessaan voi siirtää lomapäiviä myöhemmin pidettäväksi enemmän kuin neljän lomaviikon osalta.
 Esimerkiksi jos työntekijällä on viisi viikkoa palkallista vuosilomaa, joista hän sairastaa yhden viikon, ei hän saa siirtää viidennen viikon lomapäiviä myöhemmin pidettäviksi.
 Suomen työtuomioistuin haki EU-tuomioistuimelta ennakkopäätöstä asiassa.
 Taustalla AKT:n ja Satamaoperaattorit ry:n kiista
 EU-tuomioistuimen ratkaisun taustalla on työnantajan ja työntekijöiden kiista.
 Työntekijä ehti viettää viiden viikon palkallisesta vuosilomastaan viikon, kunnes hän sairastui. Hänelle kirjoitettiin viikko sairauslomaa, ja hän pyysi työnantajaltaan, että sairausajalta menetetyt kuusi lomapäivää siirrettäisiin eri ajalle. Työnantaja ei tähän suostunut, vaan vetosi alan työehtosopimukseen ja vuosilomalakiin. Näin ollen kuusi sairauspäivää vähennettiin työntekijän lomasta.
 Edunvalvontajärjestö Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT nosti työtuomioistuimessa kanteen asiasta. Työtuomioistuin puolestaan lähetti AKT:n ja työnantajapuolta edustavan Satamaoperaattorit ry:n välisen kiistan Euroopan unionin tuomioistuimeen.
 Vuosilomalaki muutettiin nykymuotoonsa  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen aikana, kertoo Elinkeinoelämän keskusliiton lakiasiainjohtaja  Markus Äimälä .
 – Unionin tuomioistuin on ottanut kannan, että Suomen nykyinen vuosilomalaki on EU-oikeuden mukainen. Neljä lomaviikkoa on suojattu, koska se tulee työaikadirektiivistä, eikä sairaus saa viedä sitä pois. Mutta EU-oikeus ei suojaa neljää viikkoa ylittävää aikaa, vaan jäsenvaltio voi tehdä sille kuten parhaaksi katsoo, Äimälä kertoo.
 – Eli vaikka asettaa tiukemmat edellytykset sen käyttämiselle esimerkiksi säätämällä, että viidennen viikon voi menettää, jos on sen aikana sairaana.
 Lue lisää :
 Sairastuneen työntekijän ei pian tarvitse murehtia vuosiloman kertymistä
 Puolet nuorista työntekijöistä ei saa pitää kesälomaa putkeen, vaikka haluaisi – "Yhdenjaksoisen loman puute on yleensä aina lainvastainen"

EU-tuomioistuin linjasi Suomen pyynnöstä: Pitkällä vuosilomalla sairastaminen voi jäädä osittain omaan piikkiin


Summary: Lapsilla täytyy olla myös muita motivaattoreita liikkumiseen, muistuttaa asiantuntija.

Viisivuotias  Sani Heikkinen  näyttää kädessään olevaa mustaa ranneketta. Hän paljastaa, että käyttämällä sitä ja liikkumalla päiväkotipäivän aikana, kertyy pisteitä, joita voi käyttää esimerkiksi tabletilla pelattavassa pelissä.
 Sani tietää myös sen, miksi liikkuminen on tärkeää.
 – Koska se on keholle terveellistä, hän huikkaa.
 Kuopion Saaristokaupungin Touhula-päiväkodissa yli 5-vuotiailla lapsilla on ollut nyt toista vuotta aktiivisuusrannekkeet käytössä. Niiden avulla halutaan lisätä liikunnan määrää lasten hoitopäivän aikana.
 Päiväkodinjohtaja Tiina Kohvakka kertoo, että kaikki lapset käyttävät aktiivisuusrannekkeita vapaaehtoisesti. Toni Pitkänen / Yle
 Taustalla lasten liikuntasuositukset ja varhaiskasvatuslaki
 Aktiivisuusrannekkeiden käyttö varhaiskasvatuksessa on yleistynyt parin viime vuoden aikana. Jo tuhansien lasten aktiivisuutta seurataan päiväkotipäivän aikana ympäri Suomea.
 Taustalla on muun muassa  uusi varhaiskasvatussuunnitelma , joka tuli voimaan 2017. Siinä tavoitteena on innostaa lapsia liikkumaan sekä kokemaan liikkumisen iloa.
 – Päiväkodit on velvoitettu tiettyihin asioihin ja lasten liikkuminen on niistä yksi. Se on varmasti yksi syy aktiivisuusrannekkeiden käyttöön, arvelee liikuntapedagogiikkaan erikoistunut yliopistotutkija  Arja Sääkslahti  Jyväskylän yliopistosta.
 Hänen arvionsa mukaan päiväkodit haluavat todennäköisesti myös seurata omaa pedagogiikkaansa ja millaisia mahdollisuuksia lapsille annetaan liikkumiseen.
 Myös lasten liikuntasuositukset kannustavat aktiivisuuteen. Kolme vuotta sitten uusittujen  liikuntasuositusten  mukaan lasten tulisi liikkua vähintään kolme tuntia päivässä.
 Tarkkaa tietoa aktiivisuusrannekkeiden käytön yleisyydestä ei kuitenkaan ole. Esimerkiksi Touhula-päiväkodeissa mukana on valtakunnallisesti noin 3 200 lasta.
 Kokemukset ovat olleet positiivisia, vaikka alkuun rannekkeita ihmeteltiin jonkin verran.
 Liikunnan määrää on onnistuttu lisäämään entisestään ja aktiivisuusranneke on myös innostanut niitä lapsia, jotka eivät luontaisesti ole kiinnostuneita liikunnasta.
 – Lapset liikkuvat nyt keskimäärin kaksi tuntia päiväkotipäivän aikana, iloitsee päiväkodinjohtaja  Tiina Kohvakka .
 Tampereella  viime vuonna aloitettu kokeilu  laajennettiin hyvien kokemusten perusteella ja nyt aktiivisuusrannekkeet on käytössä 15:ssä päiväkotiryhmässä.
 – Alle kouluikäisistä vain 10–20 prosenttia liikkuu suositusten mukaisesti ja kansainterveydellisestä näkökulmasta liikkumattomuuteen ja fyysiseen passiivisuuteen pitää pyhittää keinoja, perustelee projektisuunnittelija  Mikko Leikkanen  Tampereen kaupungilta.
 Aktiivisuusranneke kiinnitetään lapsen käteen aamulla ja otetaan pois iltapäivällä. Toni Pitkänen / Yle
 Yksi keino todentaa liikkumisen määrää päiväkodissa
 Asiantuntijat pitävät aktiivisuusrannekkeita hyvänä keinona seurata lasten aktiivisuutta päiväkotipäivän aikana. Jyväskylän yliopiston tutkijan Arja Sääkslahden mukaan ranneke antaa suoraan palautetta työstä ja toimintatavoista.
 – Se voi myös motivoida liikkumaan. Lapsista rannekkeet voivat olla myös jännittäviä, Sääkslahti pohtii.
 Myös liikunnan ja kansanterveyden edistämissäätiö LIKES:in ylläpitämän LIKES tutkimuskeskuksen tutkimusjohtaja  Tuija Tammelinin  mukaan lasten liikkumisen mittaukset varhaiskasvatuspäivän aikana voivat tehdä varhaiskasvattajille näkyväksi sen, miten eri tavoin järjestetty toiminta tai leikki vaikuttavat lasten liikkumisen määrään sisällä ja ulkona.
 – Tämä on hyvä keino näyttää myös vanhemmille todeksi lapsen liikkumisen määrä päivän aikana, vahvistaa päiväkodinjohtaja  Tiina Kohvakka  Kuopion Touhula Saaristokaupungista.
 Hänen mukaansa sekä vanhemmat että henkilökunta ovat ottaneet aktiivisuusrannekkeiden käytön myönteisin mielin vastaan. Soraääniä ei ole kuulunut.
 Lastaan päivähoitoon tuova  Henrikki Kattainen  vahvistaa tämän. Hänen mukaansa tytär odotti koko edellisen vuoden, että pääsee käyttämään aktiivisuusranneketta.
 Kattainen korostaa, että rannekkeen käytön on perustuttava vapaaehtoisuuteen.
 – Aikuiset eivät saa pakottaa ja mitään rankingia ei pidä tehdä, muistuttaa Kattainen.
 Viisivuotiaalle Sani Heikkiselle aktiivisuusrannekkeen käyttö on mieluista. Toni Pitkänen / Yle
 Ei saa aiheuttaa paineita lapsille
 Yliopistotutkija Arja Sääkslahden mukaan aktiivisuusrannekkeiden käytössä päiväkotilapsilla on tärkeää huomioida se, mitä sen käytöstä saadulla tiedolla tehdään.
 – Kasvattajat ovat siinä paljon vartijoina. Esimerkiksi tietoturva-asiat on syytä tarkkaan miettiä, hän muistuttaa.
 Touhula-päiväkodeissa tietoturvaa on pohdittu tarkkaan jo ennakkoon.
 Käytössä olevat rannekkeet ovat henkilökohtaisia ja nimettyjä ja niistä saatua tietoa voivat myös vanhemmat hyödyntää seuraamalla lapsen liikkumista sovelluksen avulla.
 Sääkslahti suhtautuu henkilökohtaisiin rannekkeisiin varauksella.
 – Silloin liikutaan herkällä alueella. Ryhmätasoisuus voisi olla parasta, silloin tieto olisi tunnisteetonta.
 Hän muistuttaa myös, että lapsilla täytyy olla myös muita motivaattoreita liikkumiseen. Aktiivisuusranneke ei myöskään saa ahdistaa tai aiheuttaa paineita lapselle.
 – Se voi muuttua huonoksi, jos siitä tulee itsetarkoitus, muistuttaa Sääkslahti.
 Lue lisää:
 Kahle vai kannustaja? – kokeilimme lapsilla aktiivisuusranneketta
 Aiheesta voi keskustella klo 22 saakka.

Tuhansien lasten liikkumista seurataan päiväkodeissa aktiivisuusrannekkeen avulla ja se on yleistymässä – 5-vuotias: "Keholle terveellistä"


Summary: Olen koko aikuiselämäni opetellut häivyttämään, pienentämään, hoikentamaan ja sulautumaan. Opetellessani olen kilauttanut lukemattomia kolikoita pikamuotiketjujen kirstuun ja kasvattanut tekstiileistä rakennettuja jätevuoria, kirjoittaa Emmi Nuorgam.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen ostanut elämäni aikana lukemattomia valkoisia paitapuseroita ja sinisiä farkkuja, lukenut naistenlehtien tärppejä syksyn uusiin trendeihin ja imenyt television muuttumisleikeistä oppeja omaan pukeutumiseeni. Olen ostanut vaatteita joista en pidä, välttänyt ohjeiden mukaan suuria kuvioita ja hamstrannut “toimistotyylin viimeisteleviä” ylisuuria kauluspaitoja.
 Lähes koko aikuiselämäni  olen myös opetellut häivyttämään, pienentämään, hoikentamaan ja sulautumaan. Nämä opit ovat paitsi vääristäneet kehonkuvaani, myös kilauttaneet kolikoita pikamuotiketjujen kirstuun ja kasvattaneet tekstiileistä rakennettuja jätevuoria.
 Halveksumalla työkaverin kädessä keikkuvaa muovikassia korotamme itsemme jalustalle, jolta on helppo osoitella väärintekijöitä.
 Pikamuodin halveksumisesta on tänä syksynä  tullut trendikästä. Sen vastustaminen on kuin kaurajuoman pyytäminen kahvimaidoksi: keino osoittaa, että minä välitän!
 Halveksumalla työkaverin kädessä keikkuvaa muovikassia korotamme itsemme jalustalle, jolta on helppo osoitella väärintekijöitä. Olen itsekin ympäröinyt itseni kuplalla, jossa “kukaan” ei osta henkkamaukkaa. Muutama viikko sitten olin aidosti hämmästynyt, kun näin ravintolassa naisen, jonka paidankaulukseen oli unohtunut halpavaateketjun hintalappu. Ajattelin naisen olevan turhamainen.
 Oma reaktioni hävetti, mutta oli varsin tyypillinen. Taloussosiologeista koostuvan tutkijaryhmän tänä syksynä julkaisema kirja  Ulkonäköyhteiskunta – ulkoinen olemus pääomana 2000-luvun Suomessa  antoi minulle synninpäästön. Kirjassaan turkulaiset taloussosiologit tutkivat ulkonäön ja elämässä menestymisen välistä yhteyttä suomalaisessa yhteiskunnassa.
 Tutkimusasetelmasta ja muuttujista riippumatta tutkijat tulivat kirjassa siihen tulokseen, että ihmisten ulkonäöllä on väliä.
 Kauneus on usein sidoksissa kulutukseen, vaurauteen, aikaan ja osaamiseen.
 Esimerkiksi työtä ja ulkonäköä  käsittelevässä kappaleessa todetaan hyvännäköisten ansaitsevan enemmän rahaa ja menestyvän muita paremmin elämässään. Naisilta odotetaan miehiä suurempaa panostusta ulkonäköön ja naisille ulkonäöllä on miehiä suurempi merkitys.
 Emme kuitenkaan salli naisten hyödyntävän ulkonäköään. Luomme normistoja ja kirjoittamattomia sääntöjä, joilla määrittelemme ammatillisen uskottavuuden, samaan aikaan kun tuomitsemme ne naiset, jotka panostavat mielestämme liikaa.
 Ajattelemme myös kauneuden olevan  jonkinlainen luonnollinen, synnynnäinen ominaisuus. Kuitenkin kauneus on usein sidoksissa kulutukseen, vaurauteen, aikaan ja osaamiseen.
 Edellytämme luonnollista ehostusta, kasvivärein värjättyjä hiuksia, kotimaisten pienmerkkien vaatteita ja täydellistä rusketusta, joiden hankkiminen ei ole kaikille mahdollista. Ainakaan kestävästi ja vastuullisesti.
 Kestävä ja vastuullinen on nimittäin usein synonyymi kalliille. Reilut työolot, kohtuulliset työvälineet ja laadukkaat materiaalit maksavat.  Suomalaiset käyttävät vaatteisiin keskimäärin 860 euroa vuodessa  ja laadukas talvitakki saattaa nielaista koko budjetin kerralla.
 Ja tässä piilee pikamuodin  syvin ongelma. Halpavaatekaupan alennusmyynneissä käyminen ei ole muusta yhteiskunnasta irrallista toimintaa. Harva käy viikottain shoppailemassa vaatteita, jotka ovat trendien ulkokehällä tai poissa muodista.
 Harva meistä voi ottaa riskin työelämän ulkopuolelle jäämisestä tai elämästä ilman ihmissuhteita.
 Kuluttamalla pikamuotia me ostamme muiden hyväksyntää ja parannamme mahdollisuuksiamme menestyä.  Ulkonäköyhteiskunta -kirjan  mukaan normeihin mukautuminen edistää esimerkiksi ystävyyssuhteita, parantaa henkilön tulotasoa ja vauhdittaa uraa. Ei siis ihme, että ostamme jatkuvasti lisää ja yritämme toteuttaa jokaisen trendin.
 Harva meistä voi ottaa riskin työelämän ulkopuolelle jäämisestä tai elämästä ilman ihmissuhteita.
 Tässä ajassa olisi nyt tietysti muodikasta korostaa yksilön vastuuta. Pikamuotiketjujen ja maapallon saastuttamisen lopettaminen on kuitenkin yksittäisiä kulutustottumuksia suurempi kysymys.
 Tarvitsemme asennemuutoksen lisäksi lainsäädäntöä  ja ulkonäköyhteiskunnan säätelyä. Tarvitsemme naistenlehtiä, jotka lopettavat haitallisen kehonkuvan ja uusimistarpeessa olevan vaatekaapin painottamisen. Tarvitsemme somevaikuttajia, jotka korostavat ulkonäkökeskeisen sisällön sijaan ajattelemista ja oppimista. Tarvitsemme työnantajia, jotka kieltävät valokuvan liittämisen työhakemukseen.
 Tarvitsemme yhteiskunnan, jossa kehopositiivisuutta ei tarvita ja jossa ulkonäkö ei ole henkilön arvokkainta pääomaa.
 Emmi Nuorgam
 Kirjoittaja on saamelainen ja tamperelainen toimittaja, joka ei omista lainkaan farkkuja vaan pukeutuu arkenakin paljetteihin.
 Aiheesta voi keskustella keskiviikkona 20.11. klo 16.00 asti.
 Lue myös
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Halpavaatteiden ostamisesta ei saa ekologista millään, ja siksi meidän täytyy saada dopamiiniryöppymme muualta
 Emmi Nuorgamin kolumni: Keskustelu ruokavalioista on liian tunnepitoista
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Kolmetoistavuotiaana minua epäiltiin tytöksi, ja siitä asti olen halunnut olla miehinen mies

Emmi Nuorgamin kolumni: Ulkonäköpaineet tuhoavat itsetuntomme lisäksi maapallon


Ainakin kaksi ihmistä on kuollut ja useita haavoittunut vakavasti Israelin tekemissä iskuissa lähellä Damaskosta, kertoo Syyrian valtionmedia.
 Syyria kertoi tänään, että sen ilmatorjunta tuhosi lukuisia Israelin ampumia ohjuksia Damaskoksen yllä.
 Yhdestä ohjuksesta lähtenyt sirpale kuitenkin osui asuintaloon Saasaan kaupungissa surmaten kaksi henkilöä, kertoo valtiollinen uutistoimisto Sana. Uutistoimiston mukaan talo tuhoutui täysin.
 Israel on vahvistanut tehneensä laajamittaisia iskuja sotilaskohteisiin Syyriassa. Sen mukaan iskut ovat vastaus Syyrian tiistaina tekemiin iskuihin Golanin kukkuloille. Israelin armeija kertoo pysäyttäneensä tiistaina neljä Syyriasta ammuttua rakettia.

Syyrian valtionmedia: Israelin iskuissa kuollut kaksi siviiliä lähellä Damaskosta


Summary: Julkisuuslaki koskee nykyisellään vain viranomaisia.

Toimittajajärjestöt vaativat kannanotossaan valtion ja kuntien yhtiöitä julkisuuslain piiriin. Kannanotto koskee oikeusministeriön selvitystä aiheesta.
 Julkisuuslaki koskee nykyisellään vain viranomaisia, ja järjestöjen mukaan julkisuuslain tulisi kattaa julkisen vallan ja varojen käyttö riippumatta organisaation oikeudellisesta muodosta.
 Järjestöjen mukaan julkisen vallan toimintojen yhtiöittäminen vaarantaa kansalaisten oikeuden saada tietää, kuinka valtaa ja verovaroja käytetään.
 Toimittajajärjestöt nostavat esimerkiksi muun muassa Helsingin ja Espoon kaupunkien omistaman Länsimetro oy:n, jonka johto ei luovuttanut metroyhtiön hallituksen tilaamaa selvitystä hankkeen myöhästymisestä ja kallistumisesta omistajakaupunkien poliitikoille tai toimittajille.
 – On kestämätöntä, että julkisen vallan ja rahan käyttö valuu pimentoon tilanteessa, jossa se siirretään esimerkiksi kunnanvaltuustosta osakeyhtiöön tai muuten läpinäkymättömiin. Silloin kansalainen ei saa tietoa siitä, mitä hänen rahoillaan tai antamallaan vallalla tosiasiassa tehdään. Tarvitaan Lex Länsimetro tukkimaan nämä porsaanreiät, Tutkivan journalismin yhdistys ry:n puheenjohtaja  Ville Eklund  sanoo yhdistyksen tiedotteessa.
 Kannanoton on allekirjoittanut Tutkivan journalismin yhdistyksen lisäksi muun muassa Suomen Journalistiliitto, Oikeustoimittajat ry ja Politiikantoimittajat ry.
 Lue lisää :
 Toimittajayhdistykset haluaisivat uusia julkisuuslain  (2017)

Useat toimittajajärjestöt vaativat valtion ja kuntien yhtiöitä julkisuuslain piiriin – "Julkisen vallan ja rahan käyttö valuvat pimentoon"


Shinzo Abesta  on tullut Japanin pitkäaikaisin pääministeri. Abelle tuli keskiviikkona täyteen 2 887 päivää Japanin hallituksen johdossa, mikä rikkoo  Taro Katsuran  vuosina 1901-1913 kolmessa pätkässä tekemän ennätyksen.
 Abe nousi pääministeriksi ensimmäisen kerran vuonna 2006, mutta joutui eroamaan vain vuoden jälkeen. Hän sai pääministerin salkun uudestaan vuonna 2012 ja on johtanut maata siitä lähtien.
 Jos mitään yllättävää ei tapahdu, 65-vuotiaan Aben pääministerikausi jatkuu ainakin syksyn 2021 vaaleihin asti. Vaikka pääministeri ei ole saanut läpi kaikkia tavoittelemiaan uudistuksia, hänen johtamillaan liberaalidemokraateilla on vankka asema Japanin suosituimpana puolueena.
 Abe on asettanut pääministerinä kunnianhimoisia tavoitteita, kuten perustuslakimuutoksen, joka uudistaisi Japanin asevoimien asemaa. Oppositio on kuitenkin estänyt muutoksen toteuttamiseen.

Shinzo Abesta tuli Japanin pitkäaikaisin pääministeri


Kahdeksaa henkilöä ja kahta vaasalaista yritystä syytetään ympäristön turmelemisesta Pohjanmaalla.
 Syytteet liittyvät tapaukseen, jossa muun muassa Maalahti-Korsnäsin terveyskeskuksen purkutyömaan jätteitä on viety Mustasaaren Tuovilassa sijaitsevalle teollisuustontille.
 Tämän lisäksi toisen yrityksen Vaasassa sijaitsevalta rakennustyömaalta on viety jätettä samaiselle tontille. Syyttäjän mukaan purkujätettä on kaikkiaan 400 kuutiota. Niitä ei ole asiaankuuluvasti viety jätteenkäsittelyyn. Tapahtumista on aikaa viitisen vuotta.
 Syytettyinä on seitsemän yrityksen edustajaa ja tontin omistanut henkilö, joka antoi luvan viedä jätteet tontille. Kaikki kiistävät syytteet.
 Syytetyille vaaditaan ehdollista vankeutta. Lisäksi yritysten olisi maksettava yli 270 000 euroa korvauksia valtiolle. Jutun käsittely jatkuu Pohjanmaan käräjäoikeudessa tällä viikolla.

Vaasalaisyritykset veivät purkujätteitä teollisuustontille - syytetään ympäristön turmelemisesta


Summary: Naiset haluavat kuulua samaan porukkaan työyhteisössä. Miesvaltaisella pelastusasemalla se ei ole itsestäänselvyys.

Pieneen päijäthämäläiseen Sysmään valmistui tänä syksynä Suomen ensimmäinen sukupuolineutraali paloasema. Toistaiseksi pelastusalan operatiivisissa tehtävissä naisia on vähän, mutta tilanne saattaa muuttua.
 – Aloimme suunnitella uutta paloasemaa 40 vuodeksi eteenpäin. Uskomme, että sukupuolien tasa-arvo tulee tänä aikana toteutumaan myös pelastusalalla, sanoo Sysmän kunnan entinen tekninen johtaja  Taneli Rasmus .
 Tähän asti tasa-arvo on ollut vielä kaukana, vaikka tilanne onkin Pohjoismaissa paljon muita maita parempi, sanoo Pelastusalan naiset ry:n ja kansainvälisen Women in fire and rescue -komission puheenjohtaja  Mira Leinonen .
 – Suomen vanhimmat paloasemat on rakennettu 1800–luvulla. Joissakin paikoissa naisille on tehty oma pukeutumispaikka siivouskomeroon, sanoo Leinonen.
 Tällä hetkellä Suomessa on opiskellut pelastajiksi kymmenen naista, palomestareina toimii noin 30 naista. Lisäksi sopimuspalokunnissa naisia on kymmenen prosenttia.
 Pelastusalan naiset ry:n puheenjohtaja Mira Leinonen toimii myös kansainvälisen Women in fire and rescue -komission puheenjohtajana.  Juha-Petri Koponen / Yle
 Yhteiset tilat parantavat työhyvinvointia
 Sysmässä naiset ovat mukana VPK:n toiminnassa lähinnä muonitusosastossa. Sammutustehtäviin osallistuu yleensä vain yksi nainen.
 Jorma Sainio  Sysmän VPK:sta kertoo, että vanhoissa tiloissa on järjestetty erilliset pesuvuorot.
 Juuri tämänkaltaiset tilanteet naiset kokevat alalla ongelmaksi, kertoo Mira Leinonen.
 – Pelastustehtävien jälkeen mennään suoraan suihkuun ja samalla aletaan käydä läpi sammutustilannetta. Naiset jäävät näistä jutuista ulkopuolelle.
 Ulkopuolelle jääminen heikentää yhteenkuuluvuuden tunnetta ja samalla työssä viihtymistä. Leinosen mukaan kansainvälisissä tutkimuksissa on huomattu sen olevan yksi syy siihen, miksi naiset jättävät pelastusalan tehtävät.
 Uuden sukupolven paloasema
 Savusukelluksen jälkeen vaatteissa ja ihossa on haitallisia partikkeleita. Jos ne pääsevät imeytymään ihon kautta elimistöön, ne voivat aiheuttaa syöpää. Siksi suihkuun on päästävä heti.
 Sysmässä naisten, miesten tai muun sukupuolisten ei tarvitse enää odottaa pesuvuoroa vaan kaikki pääsevät suihkuun samaan tilaan. Yksityisyys on suojattu, sillä tiloissa on erilliset suihku- ja pukukopit. Vastaavanlaiset on käytössä monissa kylpylöissä.
 Sysmän uudella paloasemalla on sukupuolineutraalit pukeutumis- ja suihkukopit. Asko Nurminen ja Jorma Sainio eivät ole vielä päässeet testaamaan tiloja tositilanteessa.   Marjo Pirilä /Yle
 Sysmän VPK:n Jorma Sainiota ja  Asko Nurmista  ei haittaa, jos naiset kuulevat "pukukoppijutut".
 – Aika hurttia huumoria näissä porukoissa heitetään. Mukana olleet naiset ovat olleet niin samanhenkisiä, ettei koskaan ole pitänyt alkaa suuta siistimään, sanoo Sainio.
 Tasa-arvossa vielä tekemistä
 Alalla on ollut kolmekymmentä vuotta naisia ja nyt on huomattu, ettei pelastajan raskausaikaa ole otettu ollenkaan huomioon, sanoo Mira Leinonen. Hän kertoo joutuvansa naisjärjestön puheenjohtajana perustelemaan usein tasa-arvon vaatimuksia.
 Leinonen muistaa esimerkiksi tilanteen, jossa raskaana ollut pelastusalan ammattilainen oli etsinyt itselleen virkavaatteita.
 – Niiden toimittaminen olisi kestänyt pidempään kuin raskaus. Meidän on kuitenkin käytettävä virkavaatteita julkisilla paikoilla.
 Sammutusasunkaan löytäminen ei ole välttämättä helppoa pienikokoiselle naiselle. Oikean kokoiset vaatteet tulipalossa ovat turvallisuuskysymys.
 – Koko toimiala on rakennettu niin, että normina on mies. Rakenteet, varusteet ja asenteet pitää korjata, että naiset hakeutuisivat alalle ja pysyisivät siellä.
 Sysmässä sukupuolineutraalien tilojen tarvetta ei tarvinnut kauan perustella, vaikka termi herättääkin usein voimakkaita tunteita.
 – Ajatus synnytti vähän hymähtelyä ja erilaisia reaktioita. Kun asian selitti, siihen suhtauduttiin hyvin positiivisesti, kunnan entinen tekninen johtajaTaneli Rasmus kiittelee.
 Mira Leinonen uskoo, että Suomeen rakennetaan lisää Sysmän kaltaisia uuden sukupolven paloasemia, jolloin ala houkuttelee naisiakin enemmän.
 – Pelastustoimi on julkinen toimija, joka tuottaa palveluja ympäröivälle yhteiskunnalle. Onhan se vähän hullua, jos meidän henkilöstö ei edusta kaikkia.
 Sysmän VPK:n Jorma Sainio myöntää, että palokuntalaisten porukoissa heitetään huulta ronskisti. Marjo Pirilä / Yle

Suomeen valmistui ensimmäinen sukupuolineutraali paloasema – alalla naiset joutuvat pukeutumaan jopa siivouskomeroissa


Summary: Suurinta kiinnostusta herättää kokoomus, joka ei ole tehnyt aiemmin muilta puolueilta nähtyjä vaihtoehtobudjetteja.

Kansanedustajat ruotivat keskiviikkona opposition esittämiä vaihtoehtoja hallituksen rahankäytölle.
 Varjobudjetit ovat käsittelyssä kello 14 alkavassa täysistunnossa, jonka Yle lähettää suorana Yle TV1:ssä ja  Yle Areenassa .
 Oppositiopuolueiden vaihtoehtobudjeteissa on epämääräisintä se, että jokainen nojaa liikaa yhteen suuren rahoituslähteeseen, sanoo ekonomisti  Olli Kärkkäinen  Nordeasta.
 Kärkkäisen mukaan  perussuomalaisilla  eniten ylimitoitettuja toiveita liittyy maahanmuutosta saataviin säästöihin.
 Kokoomus  puolestaan hakisi suuria säästöjä siitä, että puolue lopettaisi eläkkeen karttumisen ansiosidonnaisesta työttömyysturvasta.
 Kokoomuksen eläke-ehdotus voi Kärkkäisen mukaan näyttää positiivisemmalta kuin mitä se on, koska muutos ei näkyisi vielä ensi vuonna ihmisten arjessa. Se iskisi tulevaisuudessa kuitenkin työttömyydestä kärsineisiin, joilla olisi pienempi eläke kuin aiemmin.
 Kristillisdemokraatit (KD)  taas ehdottavat terveysperustaista veronkorotusta, jonka varaan on laskettu Kärkkäisen mukaan myös liikaa.
 Myös palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Elina Pylkkänen  sanoo, että KD odottaa liikoja terveysveroltaan, joka perustuisi elintarvikkeisiin lisättyyn sokeriin.
 Hänen mukaansa vero on epärealistisen korkeatuottoinen, koska se on jo aiemmin todettu vaikeaksi ottaa käyttöön, etenkään KD:n esittämällä aikataululla.
 KD keräisi terveysverolla 250 miljoonaa euroa, kokoomus eläkekertymästä 500 miljoonaa ja perussuomalaiset maahanmuutosta runsaat 300 miljoonaa.
 Suurten rahoituspottien ongelma on se, että ne näyttävät Kärkkäisen mukaan isoilta tulolähteiltä. Niistä ei ole kuitenkaan kerrottu miten ne vaikuttavat yksilötasolla ja kotitalouksiin.
 Kokoomuksen yritystukileikkaukset ihmetyttävät
 Elina Pylkkänen sanoo silmänkääntötempuksi sitä, että kokoomus leikkaisi yritystukia yli 400 miljoonalla eurolla. Luvussa ei ole Pylkkäsen mukaan otettu huomioon sitä, että puolue alentaisi samalla myös teollisuuden sähköveroa, mikä vaikuttaa toiseen suuntaan.
 Eli teollisuuden sähköveron alentaminen vähentää valtion tuloja enemmän kuin energiaveron palautusten lakkauttaminen vähentää valtion menoja, Pylkkänen selventää.
 Hän ihmettelee myös, miksi lämmityspolttoaineiden veronkorotus on laskettu yritystukien leikkaukseksi, vaikka se lankeaa kotitalouksille.
 Perussuomalaisten ehdotuksista Pylkkänen pitää oudoimpana uutta yhteisöveromallia, jolla puolue parantaisi pk-yritysten mahdollisuuksia työllistää ihmisiä. Hän huomauttaa, että yhteisövero on Suomessa jo kilpailukykyinen ja muihin maihin verrattuna matala.
 Pylkkänen ihmettelee myös PS:n ehdotusta verotuksen lapsivähennyksen tuomisesta takaisin.
 – Se oli hallinnollisellisesti raskas ja hankala menettely, ja siinä on kannustinloukkuelementti. Mitä enemmän ansaitsee tuloja, sitä pienemmäksi lapsivähennys kutistuu.
 "Kokoomuksen vaihtoehto ehdottomasti kiinnostavin"
 Olli Kärkkäinen arvostelee, että lähes kaikissa varjobudjeteissa rahoitetaan niissä jaettavaa hyvää suurellakin potilla, jonka arvio ei tule eduskunnan tietopalvelusta.
 – Itse luotan eniten niihin osioihin varjobudjeteissa, jotka tulevat tietopalvelun arvioiden kautta.
 Kärkkäinen sanoo, että konkreettisin kolmesta puolueesta on kokoomus, jonka vaihtoehtobudjettia hän pitää ehdottomasti kiinnostavimpana.
 Syy on, että kokoomus on ollut oppositiossa viimeksi yli kymmenen vuotta sitten, jolloin nykyisenlaisia vaihtoehtobudjetteja ei vielä tehty. Se tarkoittaa, että hallituspuolue kokoomus arvosteli vuosia vaihtoehtobudjetteja niiden tekemisen sijaan.
 Nyt mukana ei ole hallituskompromisseja.
 Viime vaalikaudella varjobudjetteja tehneet perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit ovat puolestaan ehtineet jo toistaa samoja asioita.
 Voittajia ja häviäjiä löytyy
 Kärkkäinen pitää positiivisena, että kokoomus on käyttänyt paljon eduskunnan tietopalvelun asiantuntemusta ja arvioita työllisyysvaikutuksista.
 Hän kiittää kokoomusta myös siitä, että varjobudjetista löytyy aidosti voittajia ja häviäjiä. Se on tarkoituskin, jotta erot saadaan tehtyä näkyviksi.
 – Erotuksena hallitukseen kokoomus on valmis käyttämään myös keppiä. Varjobudjetissa on heikennyksiä sosiaalietuuksiin, sillä perusteella että näin parannetaan työnteon kannustimia. Häviäjäryhmästä löytyy työttömiä, Kärkkäinen sanoo.
 – Ensimmäiseksi varjobudjetiksi annan kohtuullinen hyvän arvosanan, konkretiaan on selkeästi pyritty. Toki edelleen on suuria tulonlähteitä, joita ei ole suoraan vaikutusarvioitu tietopalvelulla.
 Toisessa päässä ovat perussuomalaiset, joiden vaihtoehdosta löytyi Kärkkäisen mukaan kolmesta puolueesta vähiten taustalaskemia ja konkretiaa siitä kuinka nopeasti ehdotukset olisivat toteutettavissa.
 – Kristillisdemokraattien varjobudjetti oli lyhin, ja joitakin erillisiä laskelmia oli tehty, mutta kattavaa kokonaislaskelmaa en siitäkään löytänyt.
 Perussuomalaiset tosin toimittivat eduskunnan laskentapalvelun tekemiä vaikutusarvioita medialle tiistaina loppuiltapäivästä, mutta niitä ei ehditty ruotia tässä jutussa. Puolue julkisti varjobudjettinsa  viime viikolla .
 Pylkkänen: Oppositiota vaivaa itsenäisyyden puute
 Elina Pylkkänen sanoo, että oppositiopuolueita yhdistää, että ne peruisivat hallituksen päättämän polttoaineveron korotuksen ja kotitalousvähennyksen leikkauksen.
 – Kaikkia kolmea puoluetta vaivaa se, että ne haluavat reagoida hallitukseen budjettiin, eivätkä ole siksi kovin itsenäisiä.
 Pylkkäsen mukaan puolueet jatkavat totutuilla linjoillaan, koska perussuomalaiset leikkaisi maahanmuutosta ja pitää ilmastonmuutoshuolia liioiteltuna, KD painottaa lapsiperheiden hyvinvoinnin turvaamista ja kokoomus keventäisi veroja.

Asiantuntijat: Opposition vaihtoehtobudjeteissa toiveajattelua ja silmänkääntötemppuja – "Kokoomus konkreettisin, perussuomalaiset epämääräisin"


Summary: Talo on ollut ongelmallinen kysymys Itävallan hallituksen kannalta vuosikymmenten ajan, koska rakennus vetää puoleensa natsien ihailijoita eri puolilta maailmaa.

Adolf Hitlerin  synnyinkoti Itävallassa muutetaan poliisiasemaksi, kertoo maan sisäministeriö. Rakennuksen kohtalosta on kiistelty vuosia.
 Hallitus pakkolunasti talon vuonna 2016. Pakkolunastuksen tarkoituksena oli estää pohjoisessa Braunau am Inniin kaupungissa sijaitsevan rappeutuneen talon muodostumisen uusnatsien pyhiinvaelluskohteeksi.
 Pakkolunastusta edelsi vuosien oikeustaisto talon omistaneen  Gerlinde Pommerin  perheen kanssa. Lähes vuosisadan talon omistanut Pommer vuokrasi taloa Itävallan valtiolle 1970-luvun alusta lähtien. Rakennuksessa toimi vammaiskeskus.
 Vuokrajärjestely päättyi vuonna 2011, koska Pommer kielsi talon remontoinnin. Omistaja myös kieltäytyi myymästä taloa sisäministeriölle. Talo oli tämän jälkeen vuosia autiona.
 Oikeustaisto päättyi tänä vuonna, kun Itävallan korkein oikeus päätti, että Pommerille tulee maksaa 810 000 euron hyvitys talosta, kirjoittaa  Guardian .
 Sisäministeriö aikoo nyt järjestää EU:n laajuisen arkkitehtikilpailun talon muuttamisesta poliisiasemaksi.
 Vuonna 1889 syntynyt Hitler asui talossa vain muutaman ensimmäisen viikon elämästään. Silti se on vuosikymmenten ajan vetänyt puoleensa natsien ihailijoita eri puolilta maailmaa.
 Myös anti-fasistit ovat järjestäneet vuosittain Hitlerin syntymäpäivänä mielenosoituksen rakennuksen ulkopuolella.
 Lue myös:
 Guardian: Austria to turn Adolf Hitler's birthplace into police station
 Itävallassa kiistellään Hitlerin synnyinkodin rahallisesta arvosta (2018)
 Itävalta aikoo pakkolunastaa Hitlerin synnyinkodin  (2016)

Adolf Hitlerin synnyinkoti muutetaan poliisiasemaksi


Summary: Piispa nimittää lähiaikoina selvityshenkilön tutkimaan Kokemäen kirkkoherran esittämiä kiusaamisväitteitä ja seurakunnan tilaa.

Turun piispa  Kaarlo Kalliala  pitää Kokemäen seurakunnan tilannetta erittäin huolestuttavana.
 Turun tuomiokapituli  hylkäsi tiistaina  Kokemäen kirkkoneuvoston esityksen kirkkoherra  Hannu Tomperin  erottamisesta.
 – Kaikki ne tekijät, joilla kirkkoneuvosto vaati kirkkoherran irtisanomista, olivat epämääräisiä ja yleisluontoisia, Kalliala sanoo.
 Selvitys kiusaamisesta
 Kirkkoherran erottamisen sijaan tuomiokapituli päätti aloittaa selvityksen, ovatko luottamushenkilöt kiusanneet ja häirinneet kirkkoherraa.
 Kokemäen Kustaa III:n kirkko. Liisa Kallio / Yle
 – Kun kirkkoherra Tomperia kuultiin irtisanomisaloitteeseen liittyen, hän teki työturvallisuuslain mukaisen ilmoituksen luottamushenkilöiden toiminnasta. Tuomiokapitulilla on tietynlaista työnantajavastuuta. Meidän on käytettävissä olevilla keinoillamme selvitettävä, mistä on kysymys.
 Selvitys pikapuoliin
 Piispa Kaarlo Kalliala nimittää lähiaikoina selvityshenkilön tutkimaan kiusaamisväitteitä ja seurakunnan tilaa. Hän sanoo, että tilanteen kärjistyminen näin vaikeaksi on poikkeuksellista.
 – Kokemäen seurakunnan ja hallinnon toimintakulttuuri ja toimivuus on poikkeuksellisen huono. Ei tällaisia irtisanomisaloitteita juuri tehdä. Aloitteen tekeminen osoittaa, että viranhaltijoiden ja luottamushenkilöiden välillä on iso kuilu, Kalliala sanoo.
 Kärjistyneessä tilanteessa selvityshenkilön tehtävä ei Kallialan mukaan ole helppo. Hän toivoo, että sopiva henkilö löytyy nopeasti, jotta ongelmiin päästään tarttumaan pikaisesti.
 Murhetta jo vuosien ajan
 Kirkkoherra Hannu Tomperin ja Kokemäen seurakunnan luottamushenkilöiden suhteet ovat olleet kärjistyneet  usean kirkkovaalikauden ajan . Taustalla on muun muassa  kiistely  seurakunnan omistamien rakennusten kunnostamisesta.
 Seurakunnan tilanne on piispa Kallialalle tuttu jo vuosien takaa. Hän teki seurakuntaan  ylimääräisen piispantarkastuksen  vuonna 2016. Tuolloin hän arvioi seurakunnan riitojen henkilöityneen pahasti.

Turun piispa: "Kokemäen seurakunnan toimintakulttuuri on poikkeuksellisen huono"


Summary: Botoxia saa pistää vain lääkäri tai sairaanhoitaja, täyteaineita kuka vain. Ylen selvityksen perusteella valvonta ei pysy vaarallisen kauneustrendin perässä.

Viisi vuotta sitten  Krista Ollanketo  keksi, miten hän näyttäisi raikkaammalta.
 Kiinteistösijoittaja teki töitä aamukuudesta puoleen yöhön. Sisusti, siivosi, pyykkäsi. Asensi pyykinpesukoineita ja ajoi kuorma-autoa. Mittariin kertyi 75 000 kilometriä. Ainainen reissaaminen kolkutti perheenäidin omaatuntoa.
 Silloin hän keksi botoxin.
 – Peilikuva oli nuutunut raskaiden asennuskeikkojen jälkeen. Silti olisi pitänyt näyttää hyvältä neuvottelupöydässä, yrittäjänä toimiva Ollanketo sanoo.
 Veitsetön kauneuskirurgia on hitti.
 Maailmalla täyteainehoitoja on tehty jo 80 miljoonaa kertaa. Suomessakin niitä tehdään joka vuosi yli 10 000.
 Kaikki alkoi ryppyjä silottavasta botuliinista – tuttavallisemmin botoxista – 2000-luvun alussa.
 Sitten tulivat täyteaineet. Niistä tunnetuin on hyarulonihappo, joka kerää itseensä nestettä. Sitä käytetään nostamaan huulten kaarta tai veltostunutta leukalinjaa.
 Pelkästään Ollankedon käyttämällä tamperelaisklinikalla täyteainepiikkejä annetaan joka vuosi yli tuhat. Hittituote ovat huulet.
 Krista Ollanketo haluaa näyttää samalta kuin ennen, plastiikkakirurgi Heikki Kupi tekee parhaansa.  Pekka Tynell / Yle
 Toinen suosittu toimenpide on veitsetön kasvojenkohotus, jossa ihon alle pistetään sekä botuliinia että täyteainetta. Tällä kertaa Ollankedolle tehdään sellainen.
 Mutta aina pistoshoidot eivät onnistu.
 Yle kävi läpi kuluttajaviranomaisille tulleet yhteydenotot viiden viime vuoden ajalta.
 Niitä oli yhteensä 29 ja niissä kerrottiin muodottomaksi turvonneista huulista, epäsymmetrisistä kulmakarvoista ja toispuoleisista poskipäistä. Ilmoitusten määrästä ei voi suoraan päätellä, miten yleisiä ongelmat ovat, koska aihe on tabu.
 – Suomalaiset kertovat kampaamokäynneistään, mutta kehtaavatko he kertoa, että ovat käyneet pistoshoidoissa, sanoo johtava asiantuntija  Raija Marttala  Kilpailu- ja kuluttajavirastosta.
 Suurin osa yhteyttä ottaneista oli pettynyt lopputulokseen. Moni kärsi lääketieteellisistä sivuvaikutuksista ja osa oli tyytymätön tekijöiden ammattitaitoon.
 Eräs ilmoittaja kertoo elämänsä olleen toimenpiteen jälkeen kuin suoraan kauhuelokuvasta.
 Morsian sai botoxista mustan silmän
 Yli puolet Ylen läpikäymistä ilmoituksista kohdistui botuliinitoksiiniin, joka ei ole täyteaine vaan hermomyrkky.
 Botuliinitoksiinin vaikutus kestää kahdesta neljään kuukauteen.  Pekka Tynell / Yle
 Nyt sitä laitetaan Krista Ollankedon otsaan ja silmien ympärille. Botuliinia käytetään myös silottamaan kulmakarvojen välissä olevaa niin sanottua Sibelius-ryppyä, joka saa kasvot näyttämään vihaisilta.
 Terveysalaa valvova Valvira linjasi viime keväänä, että botuliinipiikin voi antaa vain lääkäri tai sairaanhoitaja lääkärin valvonnassa. Lääkärin on oltava saatavilla, kun pistos annetaan. Kaikki muu on laitonta.
 Otteita kuluttajavirastolle tulleista, botuliinia koskevista valituksista:
 "Sain hermovaurion botuliinipiikistä, mutta yritys on mennyt konkurssiin, eikä korvauksia voi saada."
 "Naamani näytti siltä, kuin minua olisi lyöty paistinpannulla: oikea puoli pullotti ja kasvoni olivat epäsymmetriset. "
 "Otin botoxia ennen häitäni: nyt toinen luomi roikkuu ja kasvot ovat mustelmilla."
 Ollanketo on ottanut pistoshoitoja vain plastiikkakirurgi  Heikki Kupin  luona eikä ole edes harkinnut käyntiä kosmetologilla tai lähihoitajalla.
 – Arvostan terveyttäni. Pahimmassa tapauksessa aine voisi tehdä kasvot halvaantuneen näköiseksi, hän sanoo.
 Botuliinihoidot ovat terveydenhuoltoa myös silloin, kun niitä annetaan esteettisistä syistä. Vastuu on lääkärillä, vaikka piikin antaisi sairaanhoitaja.
 Etelä-Suomen aluehallintovirastoon (avi) on tullut tänä vuonna 12 botuliiniin liittyvää valvonta-asiaa, joissa on kyse Valviran uudesta linjauksesta.
 Näyttää siltä, että siitä lipsutaan.
 Botox on silti vain jäävuoren huippu.
 Täyteaineiden vaikutus kestää kasvoilla puolesta vuodesta vuoteen.  Pekka Tynell / Yle
 Täyteaine turvotti huulet muodottomiksi
 Krista Ollankedon kasvoihin laitetaan botuliinin lisäksi täyteaineita.
 Heikki Kupin mielestä täyteaineet ovat vaarallisempia kuin botox. Jos jotain menisi vikaan, aikaa olisi vain minuutteja.
 Pahin riski ovat verisuonitukokset eli veritulpat. Niiden todennäköisyys on pieni, eikä vakavia komplikaatioita tiedetä Suomessa olleen.
 Turvotus, mustelmat ja verenvuodot ovat sitä vastoin yleisiä.
 Otteita kuluttajaviranomaisille tulleista, täyteainehoitoihin liittyvistä ilmoituksista:
 "Minulle pistettiin hyaluronia huuliin ja ne turposivat suupielistä nenään."
 "Hoidon jälkeen silmiä alkoi kirvellä ja vetistää ja niistä tuli valonarat.  "
 "Päätä särki, syke nousi, vatsa meni sekaisin, oikea polvi turposi. Oireet olivat moninaisia, vaikka ennen toimenpidettä olin ollut täysin terve. "

 Tänä syksynä  raportoitiin 20-vuotiaasta yhdysvaltalaisnaisesta , jolle oli injektoitu täyteainetta valtimoon. Seurauksena oli oikean silmän sokeutuminen, nenän kärjen kuolio ja oikean aivopuoliskon infarkti.
 Ylen haastattelemien lääkäreiden mukaan yhden silmän sokeutumisia on maailmalla ollut yli sata. Lähin tapauksista sattui Ruotsissa vuonna 2017.
 Myös Ollanketo tiedostaa riskit, mutta sietää ne mieluummin kuin rupsahtaa rauhassa.
 – Ikääntyminen ei ole heikkohermoisten laji, hän sanoo.
 Siinä hän on oikeassa – monessa mielessä.
 Krista Ollankedon mielestä huoliteltu olemus on liike-elämässä etu. "Jos näyttää siltä, että on ihan loppu, niin se viestii siitä, ettei pysty hoitamaan sovittuja aisoita." Pekka Tynell / Yle
 “Lääkäriä” ei löydy Valviran rekisteristä
 Täyteainebisnes on villi. Piikin voi antaa kuka tahansa, eikä valvontaa ole.
 Myös Krista Ollanketo on kuullut juttuja alan kirjavuudesta.
 Puhutaan kotivastaanotoista, kauneushoitoloiden takahuoneista, jopa Youtubessa oppinsa saaneista tekijöistä.
 – Tätä voi tehdä kuka vain, kotona tai kampaamossa. Piikkihoidot ovat nopeita ja helppoja, sanoo Kupi.
 Otteita ilmoituksista, jotka liittyvät pistoshoitoja antavien yritysten toimintaan:
 "Klinikalta kerrottiin, että tekijä ei ole ole koskaan ollut heillä työsuhteessa. Bisnes perustuu valheisiin ja asiakkaiden huijaamiseen."
 "Yrittäjä pistää myös botuliinia, mutta siihen hänellä ei ole mitään koulutusta. Hän ei anna ikinä kuittia. "
 "Firma tuo maahan botuliinia, joka on valmistettu Venäjällä. "
 Valvira valvoo vain terveydenhuollon ammattilaisten tekemiä toimenpiteitä. Tukes taas pitää silmällä palveluja, jotka voivat aiheuttaa kuluttajalle vaaraa.
 Toisin kuin botuliini, täyteaineet eivät ole reseptilääkkeitä, eikä piikittäjältä vaadita terveydenhuollon koulutusta. Kuluttajaviranomaisille tulleista yhteydenotoista käy ilmi, että tekijöissä on ihmisiä, joilta alan koulutus puuttuu.
 Kosmetologit kokoontuivat viime viikolla Helsingin Kaapelitehtaalla., pistoshoidot puhuttivat myös Kosmetologipäivillä. Antti Haanpää / Yle
 Myös Suomen kosmetologien yhdistyksessä on kuultu pistoshoitoja tekevistä “puoskareista”. Kuka tahansa voi perustaa kauneushoitolan ja kutsua itseään kosmetologiksi.
 Yhdistys ei suosittele jäsenilleen pistosten antamista, eikä hallituksen jäsen  Taru Huokuniemi  tunne yhtään koulutettua kosmetologia, joka niitä tekisi.
 Lisäksi uusia laitteita ja hoitoja ilmestyy kuin sieniä sateella. Saman katon alla voidaan tehdä sokerointeja, pigmentointeja, ripsipidennyksiä, hifuhoitoja ja pistoksia.
 – Pistohoidot ovat nopeita, arvokkaita ja houkuttelevia ja niihin pääsee kiinni lyhyellä koulutuksella, sanoo Huokuniemi.
 Siksi kiusaus voi olla kova. Etenkin, kun kysyntää riittää.
 Kosmetologi Taru Huokuniemi imeyttää hyarulonihappoa asiakkaan ihoon ultraäänellä. Hoito vie reilun tunnin.
 Antti Haanpää / Yle
 “Seksikäs ulkonäkö on valuuttaa ”
 Ollankedolle pistokset ovat osa hyvinvointia. Hän käyttää niihin 1500 euroa vuodessa ja rinnastaa ne mindfullnessiin, metsälenkkeihin ja muuhun itsensä hoitamiseen.
 Iso osa pistoshoitoidoissa kävijöistä on 35–50-vuotiaita naisia. Yhdellä hoitokerralla he käyttävät keskimäärin 400–600 euroa.
 Toinen ryhmä ovat nuoret, joille hinta on tärkein. He saattavat tilata täyteaineita netistä tai ottaa piikin hetken mielijohteesta.
 Kosmetologi Taru Huokuniemi sanoo, että katastrofin ainekset ovat kasassa, jos sekä tekijä että asiakas etsivät pikavoittoja.
 Taru Huokuniemen mielestä pistosten antaminen ilman riittävää anatomian tuntemusta on riski sekä asiakkaalle että tekijälle.  Antti Haanpää / Yle
 Suomessa pistoskoulutuksesta vastaavat muun muassa maahantuojat. Ylen tavoittamat isot, kansainväliset yritykset kertovat kurssittavansa vain lääkäreitä, hammaslääkäreitä ja sairaanhoitajia. Plastiikkakirurgiaan erikoistumista ei vaadita.
 Myös netissä tarjotaan täyteainekoulutusta. Ilmoituksista ei aina käy ilmi, millaista pohjakoulutusta vaaditaan. Soittokierros paljastaa, että alalla on tultu varovaisiksi Valviran botox-linjauksen jälkeen.
 – Ei kukaan halua ottaa riskejä, kerrotaan yhdestä firmasta.
 – Voimme kouluttaa kosmetologeja, mutta heillä saisi olla lähihoitajan paperit, vastataan toisesta.
 Yksi syy tähän voi olla se, että terveydenhuollon ammattilaisilla on potilasturvavakuutus, jota kosmetologit eivät saa. Näiltä puuttuu taustatuki, jos jotain sattuu.
 Valvirassa pohditaan parhaillaan täyteaineita koskevaa ohjeistusta kentältä tulleen palautteen takia.
 Plastiikkakirurgi Heikki Kupi on tehnyt pistoshoitoja 20 vuotta, sinä aikana asiakaskunta on nuorentunut.  Pekka Tynell / Yle
 Ammattijärjärjestö Super ei pidä esteettisiä hoitoja lähihoitajan ammattietiikan mukaisina.
 Ollanketoa hoitava plastiikkakirurgi Heikki Kupi sanoo, ettei kosmetologin tai lähihoitajan työkalupakki riitä pistoshoitoihin.
 – Äkkinäisiä tilanteita tulee eteen kaikille ja silloin on toimittava nopeasti. Esimerkiksi verenkiertohäiriössä on annettava liuotusentsyymiä, jota vain lääkärit voivat käyttää.
 Ollanketo kertoo hoidostaan nyt ensimmäistä kertaa. Hän sanoo olevansa hiljaisen mutta kasvavan joukon äänitorvi. Edes parhaat ystävät tiedä piikeistä.
 – On päivänselvää, että hyvinvoivasta ja seksikkäästä olemuksesta on hyötyä esimerkiksi bisneksen teossa. Ulkonäkö on naiselle valuutta.
 Siitä valuutasta Ollanketo haluaa pitää kiinni, silläkin uhalla, että hänet leimataan pinnalliseksi.
 Krista Ollanketo päivittää kuvia itsestään muun muassa Instagramiin. Krista Ollankedon kotialbumi
 Aiheesta lisää A-studiossa 20.11.2019 kello 21.00.
 Millaisia kokemuksia sinulla on pistoshoidoista? Millaisia kysymyksiä ne herättävät?  Kerro kommenteissa tai lähetä kuva! Voit myös kertoa pistoshoitoihin liittyvistä kokemuksistasi suoraan toimittajalle satu.miettinen (at) yle.fi.
 Juttua varten on haastateltu aluehallintoylilääkäri Mikko Floreenia, Valviran lakimiestä Mirka-Tuulia Kuoksaa, ylitarkastaja Annina Nyholmia Tukesista, Cityklinikan toimitusjohtajaa Piotr Sikorskia, ammattilliitto Superin asiantuntijaa Elina Ottelaa, Finnestetiikan toimitusjohtajaa Ville Männistöä sekä täyteaineiden maahantuojia, alan kouluttajia ja kosmetologeja.

“Ulkonäkö on valuuttaa bisneksen teossa”, sanoo Krista Ollanketo – täyteainepiikeistä tuli kauneudenhoidon villi länsi