Summary: Ainakin Pietarsaaren Prismassa on paljastunut neljä tapausta, joissa tavaraa on ostettu väärennetyillä sosiaalitoimen sitoumuksilla

Kaupungin sosiaalitoimen maksusitoumuksia on väärennetty Pietarsaaressa.
 Kevään ja kesän aikana on paljastunut neljä tapausta, joissa kauppaketju Osuuskauppa KPO:n Prismasta on ostettu tavaraa ja ruokaa väärennetyillä sitoumuksilla.
 Suurimmillaan väärennetyt sitoumukset ovat olleet 400 euron luokkaa. Väärinkäytösten vuoksi Pietarsaaren Prismassa ei ole voinut lähes puoleen vuoteen tehdä ostoksia sosiaalitoimen maksusitoumuksilla.
 – Harmillisinta on se, että avuntarvitsijat ovat kärsijöinä, sanoo Prisman johtaja  Harri Riikonen .
 Uusi sitoumuslomake tulossa
 Kaupungin sosiaalitoimi on valmistellut lomakejärjestelmän vaihtamista syksyn ajan. Ongelmaan pitäisi saada ratkaisu ennen joulua. Suunnitelmissa on siirtyä kohopaperilomakkeeseen, jota ei pysty kopioimaan.
 Tähän mennessä Pietarsaaren kaupungin maksusitoumus on ollut paperinen lappu, jossa on kaupungin värillinen leima.
 – Väärennettyä on ollut todella vaikea erottaa oikeasta nopeassa maksutilanteessa. Dokumenttien pitää olla sellaisia, joita ei kyetä kopioimaan tuosta vaan. Nämä väärennökset koituivat meidän tappioksi, kertoo Osuuskauppa KPO:n market-toimialajohtaja  Antti Paananen .
 Lisäksi Prisma on esittämässä kaupungille tilapäistä versiota ratkaisuksi. Siinä sosiaalitoimi voisi lähettää kaavakkeen kauppaketjulle sähköpostilla, jonka lunastamiseen ihmisen pitää todistaa henkilöllisyytensä.
 Pietarsaaren aikuissosiaalityön yksikönpäällikkö  Maria Aho  kertoo sähköpostitse, että kaupunki on valmistellut lomakejärjestelmän vaihtamista syksyn ajan ja uusi systeemi on tulossa mahdollisimman pian.
 – Kaupungin muissa kaupoissa meidän maksusitoumuksemme kuitenkin kelpaavat edelleen, kertoo Aho.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti.

Kassoja huijattu väärennetyillä sosiaalitoimen maksusitoumuksilla Pietarsaaressa


Summary: Kansainvälisten sijoittajien omistamasta Digitasta tulee taas monopoliyhtiö Suomen kanavajakelussa.

Digita oli ennen osa Yleä Digita on entinen Ylen Jakelutekniikka, joka yhtiöitettiin 1998, kun Yle tarvitsi rahaa digitalisaatioon. Yle myi yhtiöstä osan ranskalaiselle Télédiffusion de France -yhtiölle 2000. Vuonna 2005 TdF osti lähetysverkon kokonaan Yleltä. Viime vuodet Digita on ollut kansainvälisten sijoitusyhtiöiden omistuksessa. Viimeksi 2018 keväällä australialainen pääomasijoitusyhtiö First State Investments myi Digitan yhdysvaltalaiselle sijoitusyhtiölle Digital Colonylle.
 Kaikki Ylen antenniverkon kanavat siirtyvät ensi keväästä alkaen uuteen verkkoon, kun Yle siirtää kanavajakelunsa DNA:lta kokonaan Digitalle.
 Kotitalouksien ei ole pakko tehdä uudistuksessa mitään, vaan ne voivat jatkaa television katselua vanhoilla laitteilla halutessaan. Niiden ei tarvitse hankkia uutta tekniikkaa.
 Antennijakelun piirissä on Suomessa lähes 1 250 000 kotitaloutta. Niiden lisäksi antennien kautta katsellaan televisiota yli 600 000 vapaa-ajan asunnossa.
 Antenniverkkoja on ollut tähän asti kaksi – DNA:n ylläpitämä VHF-taajuusalueella ja Digitan ylläpitämä UHF-taajuusalueella.
 – Yksi tämän ratkaisun hyviä puolia on se, että pysytään siellä vanhassa UHF-verkossa. Antenneja ei tarvitse vaihtaa, Ylen jakeluteknologiasta vastaava  Olli Sipilä  sanoo.
 Ylen jakeluteknologiasta vastaava Olli Sipilä. Yle
 Teräväpiirtotelevisio tulee uudistuksen myötä kaikkien suomalaisten saataville. Kaapeli- ja satelliittitalouksissa teräväpiirtotelevisiota on voinut katsoa vuosia.
 Kaikki Ylen tuotanto valmistetaan jo teräväpiirtona eli HD-teknologialla. Ylen toimitusjohtajan  Merja Ylä-Anttilan  mukaan Digitan kanssa solmittu sopimus luo myös muille Suomen tv-yhtiöille mahdollisuuden teräväpiirtojakeluun.
 Kanavien antennijakelu siirtyy DNA:lta Digitalle ensi kesään mennessä. Sopimuksen myötä kansainvälisten sijoittajien omistama Digita saa monopolin Suomen kanavajakelussa, kun DNA poistuu markkinoilta.
 Mikä on tv-katsojan kannalta suurin muutos, Olli Sipilä?
 – Suurin muutos on, että tuodaan parempi kuva ja parempi ääni kaikille suomalaisille. Nyt kaikilla ei ole ollut mahdollisuutta saada tätä parempaa kuvaa. Lähetykset jatkuvat kuten ennenkin, nyt tuodaan vain siihen rinnalle paremmat kuvat ja äänet.
 Millä aikataululla muutos tapahtuu?
 – 1. huhtikuuta alkaen teräväpiirtojakelun peitto on 85 prosenttia, ja silloin Ylen kanavat myös käytännössä siirtyvät sinne Digitan verkkoon. 1. kesäkuuta HD kattaa sitten koko Suomen. Me tähtäämme siihen, että kun on loistava urheilukesä tulossa, jalkapallofanit saavat Suomen pelit teräväpiirtona koko Suomessa kesällä.
 Miten kuluttajan pitää toimia?
 – On tärkeää huomata, että mikään ei muutu juuri nyt ja rauhassa voi vanhalla vastaanottimella katsella Ylen kanavia. Mutta jos haluaa parempaa kuvaa ja parempaa ääntä, niin sitten kannattaa mennä kauppaan ja hankkia T2-vastaanotin.

Yle siirtää antennijakelun Digitalle ensi vuonna – teräväpiirto tulee koko Suomen kattavaksi, kuluttajan ei tarvitse tehdä välttämättä mitään


Summary: Aivojen reaktioita joulun merkkeihin selvitettiin toiminnallisella magneettikuvauksella.

Joulun henki on paikallistettu ihmisten aivoista, kertoi tanskalaistutkimus  British Medical Journal  -lehden joulunumerossa muutamia vuosia sitten.
 Kööpenhaminan yliopistosairaalan tutkijat etsivät aivoista paikkaa, jossa hyvän mielen ja nostalgian tunteet sekoittuvat lahjojen, tuoksujen ja herkkuruokien aiheuttaman iloon, kuten he joulun henkeä kuvailivat.
 Paljon on heitäkin, joille joulu on ”pöh, humpuukia”. Äreän kitupiikin  Ebenezer Scroogen  puuskahduksesta  Charles Dickensin   Joulukertomuksessa  on tullut joulunviettoa karttavien yleinen tokaisu etenkin anglosaksisessa maailmassa.
 Joulun hengen tarkan paikan löytyminen aivoista oli tärkeä ensiaskel pöh, humpuukia -syndroomasta kärsivien auttamiseksi, tutkijat tuumivat tuloksistaan epäilemättä kieli poskessa.
 Vakavammin sanottuna tutkijat halusivat selvittää, miten kulttuuriperinteet näkyvät ihmisten aivoissa. Avuksi otettiin fMRI, aivojen funktionaalinen eli toiminnallinen magneettikuvaus.
 Menetelmässä mitataan hermotoiminnan aiheuttamia muutoksia veren happipitoisuudessa ja virtauksessa. Siten voidaan piirtää jopa millintarkkoja karttoja siitä, mitkä aivojen osat aktivoituvat kulloisessakin henkisessä toiminnossa.
 Aivoja haastettiin joulun ja arjen kuvilla
 Aivokuvaukset tehtiin 20 kööpenhaminalaiselle. Kymmenellä on tapana viettää joulua tanskalaisten perinteiden mukaisesti, ja kymmenellä ei taustansa vuoksi ole jouluperinteitä. He suhtautuvat jouluun neutraalisti.
 Ykkösryhmään kuului vain kantatanskalaisia. Kakkosryhmässä oli Turkista, Intiasta ja Lähi-idästä tulleita maahanmuuttajia sekä Tanskassa syntynyttä seuraavaa sukupolvea. Sukupuolijakauma oli molemmissa ryhmissä sama: kahdeksan miestä, kaksi naista.
 He katselivat videolaseilla kymmenien kuvien sarjan, jossa kuutta jouluista kuvaa seurasi aina kuusi arkista kuvaa. Kuvapareissa oli muun muassa kaksi katua, joista toinen oli koristeltu jouluvaloin, ja pöytä, jolle oli katettu yhtäältä joululeivonnaisia, toisaalta arkipurtavaa.
 Jokainen kuva vilahti silmien ohi kahdessa sekunnissa, joten reaktio oli välitön, ei pohdinnan tulosta. Samalla seurattiin toiminnallisella magneettikuvauksella, miten aivot aktivoituivat kuvista.
 Tulkinta ratkaisee, tutkijat myöntävät
 Arkikuviin reagoinnissa ei näkynyt eroa ryhmien välillä, mutta joulukuvat aiheuttivat jouluihmisten aivoissa selvää vipinää viidellä alueella, jotka verrokeilla eivät aktivoituneet.
 Toiminta vilkastui muun muassa alueilla, joilla tiedetään olevan yhteyksiä henkisyyteen ja muiden ihmisten tunteiden heijasteluun.
 Vaikka tutkijat pitävät toiminnallista magneettikuvausta oivallisena teknologiana aivojen tutkimiseen, sillä on rajoituksensa ja paljon riippuu tulkinnasta, he myöntävät.
 Tässä tutkimuksessa ei esimerkiksi selvinnyt, välkkyivätkö aivoissa juuri jouluvalot vai liittyikö tiettyjen alueiden aktivoituminen yleisesti ilon, juhlan ja nostalgian tunteisiin.
 Jatkotutkimukset ovat siis tarpeen. Tutkijat haluavat tehdä niitä myös muiden kulttuurien ilojuhlista, kuten muslimien eidistä ja juutalaisten hanukasta.
 Kiinnostavaa olisi nähdä myös, millaisia reaktioita näkyy joululle ikänsä altistuneiden mutta pöh, humpuukia -porukkaan kuuluvien kantatanskalaisten aivoissa.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 16.  Brittien savupiipuista laskeutui myös jotakin kamalampaa kuin joulupukki
 15.  Mikä saa jouluvalot säilytyksessä solmuun?
 14.  Tanskan kuuluisat joulukuuset kärsivät paljaista olkapäistä
 13. Yhdysvaltain joulupadat ovat kattiloita, ja nyt niiden kyljessä on älysiru
 12. Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen
 11.  Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Joulun henki näkyy vipinänä jouluihmisten aivokuvissa


Summary: Toimittajat ilman rajoja -järjestön raportti kertoo, että vangitsemisten määrä kasvaa rauhantilassa olevissa maissa maissa.

Toimittajat ilman rajoja  -järjestön raportti on vuodesta toiseen karua luettavaa.
 – Yhä useampi toimittaja murhataan työnsä vuoksi demokraattisissa maissa, mikä asettaa demokratioille vakavan haasteen, painottaa järjestön johtaja  Christophe Deloire .
 Samoilla linjoilla on kansalaisjärjestön Suomen osaston puheenjohtaja  Jarmo Mäkelä . Hän näkee kansainvälisessä trendissä yhteyden Suomen tilanteeseen.
 – Toimittajia uhkaillaan ja maalitetaan Suomessa koko ajan enemmän. Onneksi emme vielä ole nähneet kotimaassa vakavaa väkivaltaa. Jos vihapuhetta ei kuitenkaan saada kuriin ja toimittajien työrauhaa paremmin turvattua, niin fyysisen väkivallan riski meilläkin valitettavasti kasvaa.
 Sota-alueilla vähemmän kuolemia
 Järjestön mukaan kuolemantapausten väheneminen on myönteistä kehitystä. Tänä vuonna 2019 työtehtävissä on surmattu 49 toimittajaa. Vuonna 2018 heitä kuoli väkivaltaisesti 87. Syynä ovat vähentyneet kuolemat sota-alueilla.
 Esimerkiksi Syyriassa, Jemenissä ja Afganistanissa on kuollut vuonna 2019 17 toimittajaa. Määrä on puolet viimevuotisesta.
 Meksiko on surmanloukku
 Latinalainen Amerikka ja Lähi-Itä ovat vaarallisimpia paikkoja toimittajille työtehtävissä.
 Esimerkiksi Meksikossa on vuonna 2019 tapettu 10 toimittajaa, saman verran kuin Syyriassa.
 Vuosiraportti listaa neljätoista väkivaltaisesti kuollutta toimittajaa Latinalaisessa Amerikassa. Todellinen lukema on raportin mukaan kuitenkin huomattavasti suurempi. Kahdeksan toimittajan surmaa selvitetään edelleen, eikä niitä ole sen vuoksi kirjattu tilastoon.
 Kiinassa toimittajia istuu vankiloissa
 Toimittajat ilman rajoja-raportin mukaan vangittuina on 389 toimittajaa. Kolmasosa heistä on vankiloissa Kiinassa. Panttivankeudessa on 57 toimittajaa.
 Egyptissä ja Saudi-Arabiassa on kummassakin vangittuina yli 30 toimittajaa.
 Syyriassa journalisteja sekä surmataan että vainotaan. Vankiloissa on 26 toimittajaa.
 Turkki Euroopan murheenkryyni
 Tilanne Turkissa jatkuu synkkänä. Toimittajia vangitaan kyseenalaisin perustein ja mahdollisten vapautusten jälkeen vangitaan usein pian uudestaan. Lisäksi toimittajia on pakotettu kotiaresteihin. Vankilassa on 25 toimittajaa.
 Lisäksi Turkissa on kymmeniä toimittajia vangittuina ja syytteessä yhteyksistä ”laittomiin tai terroristisiin poliittisiin järjestöihin”.
 Esimerkiksi talousjournalismista on tullut yleisemmin vaarallista. Aiemmin turkkilaisjournalistit joutuivat vaikeuksiin kirjoitettuaan korruptiosta.
 Lue myös:
 Tärkeä sananvapausoikeudenkäynti koettelee Turkin median rajoja – Erol Önderoğlu odottaa tuomiota kurdilehden tukemisesta

Toimittajien työ yhä vaarallisempaa myös rauhallisilla alueilla


Summary: Maalittamista kriminalisoidessa on ilmeisesti unohtunut, että lait ovat samat hyville ja pahoille, kirjoittaa toimittaja Tuija Siltamäki kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kuten olette ehkä kuulleet , Suomessa on nyt liberaali hallitus, jonka kaikkia puolueita johtaa nainen. Nimitysuutiset tarjosivat kauan kaivattua lohtua niille, joita perussuomalaisten nousu ahdistaa.
 Ja ymmärtäähän sen, poliittinen polarisaatio ahdistaa minuakin. Ei tosin siksi, että pelkäisin kaikkien perussuomalaisten olevan kiilusilmäisiä natseja vaan siksi, että polarisaatio voi johtaa siihen, että liberaalit alkavat konservatiivien pelossa tehdä huonoja päätöksiä.
 Todennäköiseltä näyttää esimerkiksi se, että hallitus päätyy rajoittamaan sananvapautta kriminalisoimalla maalittamisen.  Mahdollisuutta on viimeksi "väläytellyt"  esimerkiksi vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo .
 Aikeet ovat tietenkin hyvät: turvata viranomaisten, toimittajien ja muiden julkista työtä tekevien työrauha. En vain ole lainkaan vakuuttunut siitä, että juuri maalittamisen kriminalisointi on siihen paras keino. Sillä voi olla jopa päinvastaisia seurauksia.
 En tiedä miten painokkaasti tämä pitäisi sanoa, ettei joku voi väittää, että vähättelen uhrien kokemuksia, mutta: en vähättele uhrien kokemuksia.
 Sananvapauden rajoitusten tarkoitus on turvata muiden perusoikeuksien toteutuminen.  Lainsäädännön ytimen muodostavat tällä hetkellä kunnianloukkaus, kiihottaminen kansanryhmää vastaan, uskonrauhan rikkominen ja yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen.  Vuoden 2014 alussa rikoslakiin lisättiin  vainoaminen ja viestintärauhan rikkominen.
 Maalittamisella tarkoitetaan internetin välityksellä tapahtuvaa systemaattista kiusaamista ja häiriköintiä. Se kohdistuu usein yksittäiseen ihmiseen ja sen tarkoitus on yleensä tavalla tai toisella estää työn tekeminen.
 Siihen yleisesti hyväksytyt määreet sitten loppuvatkin. Maalittaminen on sisällöltään lähes yhtä epämääräinen termi kuin vihapuhe, mutta siitä huolimatta sen kriminalisointia tuetaan varsin laajasti ja  sitä pidetään isona yhteiskunnallisena ongelmana . Hanke on saanut paljon julkisuutta, eikä varmastikaan vähiten siksi, että monet maalittamisen uhreista ovat toimittajia.
 Kriittisiä puheenvuoroja on kuultu lähinnä perussuomalaisilta. Ja koska kunnon liberaali vastustaa perussuomalaisia, hän vastustaa lähes automaattisesti myös kaikkia heidän ajatuksiaan. On tavallaan ulkoistanut ajattelunsa idiooteille, niin kuin  Ihmisten puolueen Topi-Petteri.
 Toinen syy kritiikin puutteeseen on uskoakseni se, että kriminalisoinnin kritisoiminen tulkitaan helposti uhrien kokemusten vähättelemiseksi. Ja kuten hyvin tiedämme, tunteiden vähätteleminen on nykyaikana suurin mahdollinen loukkaus.
 En tiedä miten painokkaasti tämä pitäisi sanoa, ettei joku voi väittää, että vähättelen uhrien kokemuksia, mutta: en vähättele uhrien kokemuksia.
 Kriminalisoinnin edistäjät näyttävät kuitenkin unohtaneen , että laki on sama hyville ja pahoille. Se ei suojele vain aktivisteja, journalisteja ja hyväntekijöitä, vaan myös natseja, fasisteja, rasisteja ja ääliöitä.
 Viime huhtikuussa toimittaja  Johanna Vehkoo tuomittiin sakkoihin  kunnianloukkauksesta, kun hän oli Facebook-sivullaan kutsunut oululaista kaupunginvaltuutettua  Junes Lokkaa  "natsipelleksi". Lokka on tunnettu maahanmuuttokriitikko, ja tuomiota pidettiin järkyttävänä ja kohtuuttomana. Se ei kuitenkaan saanut liberaaleja vaatimaan rajoitteiden purkamista, päinvastoin. He haluavat niitä lisää.
 Maalittaminen ei myöskään ole vain pahojen ihmisten harrastus.
 Heinäkuussa Twitterin transaktivistit ottivat yhteyttä  huuhaa-hoidoistaan tunnetun Maria Nordinin  yhteistyökumppaniin BookBeatiin, koska Nordin oli aktivistien mielestä tehnyt transfobisen postauksen. BookBeat lopetti yhteistyön.
 Kesäkuussa Facebookin raivostuneet väkijoukot jalkautuivat Kallion kaduille  etsimään Boris-kissan varastajaa , marraskuussa kuolemaa toivottiin teinitytölle, joka laittoi  mäyräkoiran mikroon . Aikuiset ihmiset julkaisivat "epäiltyjen" henkilötiedot netissä ja kirjoittivat omilla nimillään Facebookin täyteen laittoman uhkauksen tunnusmerkit täyttäviä viestejä.
 Jos lakia kiristetään, muutama häirikkö jää ehkä nalkkiin, mutta yhtä lailla Maria Nordin voi haastaa transaktivistit oikeuteen ja uusnatsit vaatia korvauksia antifasisteilta. Entä voiko kielteisen julkisuuden kohteeksi joutunut poliitikko haastaa toimittajan oikeuteen "maalittamisesta"?
 Toivottavasti myös näitä kysymyksiä punnitaan, ennen kuin laki nuijitaan läpi.
 Ja ehkä aikuiset ihmiset voisivat käsitellä edes joitain sanaharkkojaan jossain muualla kuin oikeussaleissa.
 Tuija Siltamäki on toimittaja, joka kirjoittaa työryhmän kanssa tietokirjaa sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta.

Tuija Siltamäen kolumni: Suomessa on nyt liberaali hallitus, joka saattaa kaventaa sananvapautta ja tehdä uhreja auttaessaan kaikille karhunpalveluksen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Hallitus jättää al-Holin suomalaisäitien avustamisen viranomaisten päätettäväksi – Lue, miten hankala asia al-Hol on ollut hallituksen ministereille
 Puolen vuoden ajan  hallitukselta tivattiin , mitä Suomi aikoo tehdä al-Holin leirin suomalaislapsien ja äitien kanssa. Ministerien vastaukset vaihtelivat ja tietoa tuli tipoittain. Eduskuntavaalien jälkeen suorasanaista poliittista linjausta saatiin odottaa julkisuuteen maanantai-iltaan asti. Hallitus vastaa tänään opposition välikysymykseen leirillä olevien suomalaisten kotiuttamisesta.
 Moni suomalainen saa ansaitsemaansa kehnomman kuoleman – uudet saattohoidon suositukset vaativat muutosta
 Elisa Stenberg kädessään kuva miehestään Antti Stenbergistä.
Mårten Lampén / Yle

 Antti Stenberg   sai kuulla  syöpähoitojen lopettamisesta ja saattohoidon alkamisesta neljän hengen huoneessa, muiden potilaiden läsnä ollessa. Leski  Elisa Stenberg  muistaa yhä, miten epämiellyttävä hetki oli. Tänään julkaistavat uudet palliatiivisen hoidon ja saattohoidon suositukset vaativat useita parannuksia elämän loppuvaiheen hoitoon ja läheisten kohteluun.
 Puolet terveyskeskuslääkärin ajasta kuluu poissa vastaanotolta
 Lääkärien työajasta vain puolet kuluu potilaita vastaanottaessa. Derrick Frilund / Yle
 Yleislääkärin toimenkuvaan kuuluu yhtä lailla vauvoja neuvolassa ja kuntoutussuunnitelman laatimista tietokoneen ääressä, THL:n  uusi selvitys  muistuttaa. Pelkkä sairaiden kohtaaminen liukuhihnalta kuitenkin söisi työn vetovoiman ja tohtorin voimat, ylilääkäri arvioi.
 Venäjällä salaperäinen pommiuhkausten aalto
 Tekaistuiksi osoittautuneet pommiuhkaukset ovat olleet Venäjällä jo vuosia toistuva riesa. Tavaratalo suljettiin Pietarissa pommiuhkauksen takia vuonna 2017. Anatoli Maltsev / EPA
 Ainakin Moskovasta, Pietarista, Jekaterinburgista ja Murmanskista on raportoitu  vääriksi osoittautuneista pommiuhista . Tekijöistä ei ole tietoa. Venäjän mediassa viimeaikaiset tapaukset on liitetty omituiseen vyyhtiin, johon kytkeytyy kryptovaluuttoja välittänyt nettipörssi ja Itä-Ukrainan separatisteja tukenut ortodoksimiljardööri  Konstantin Malofejev .
 Sateita ja paikoin liukasta
 Matti Huutonen / Yle
 Maan etelä- ja keskiosan yli liikkuu aamun aikana lumi-, räntä ja vesisateita. Keli on paikoin liukas. Päivän kuluessa sateet väistyvät itään ja sää poutaantuu. Pohjoisessa pilvisyys on runsasta. Lämpötilat vaihtelevat etelän viidestä lämpöasteesta pohjoisen viiteen pakkasasteeseen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Hallitus vastaa välikysymykseen al-Holista, saattohoitoa halutaan parantaa, Venäjällä outo pommiuhkausten aalto


Summary: Kaasualan yrityksille syntyy uusia liiketoimintamahdollisuuksia, kun kilpailu vapautuu vuoden 2020 alusta. Myös uusien toimittajien pääsy markkinoille helpottuu.

Antero Lähteenmäellä  kiirettä piisaa. Aika ei kulu jouluvalmisteluihin, vaan uusien investointien valmiiksi saattamiseen.
 Antero Lähteenmäki pitää veljensä ja vanhempiensa kanssa maatilaa Varsinais-Suomessa Ruskolla. Kahden robotin lypsytila on saanut laajennusosan. Nyt eläimiä mahtuu katon alle noin 300 ja kolmas lypsyrobotti on ruuvattu paikoilleen.
 Lähteenmäen tilan pihaton takana häämöttää laitos, joita ei varsinaissuomalaisilla tiloilla vielä ole. Muutaman viikon kuluttua käynnistyy maatilakokoluokan biokaasulaitos, joka tekee lannasta energiaa ja parempaa lannoitetta.
 Lähteenmäen mukaan pienemmällä karjamäärällä laitos ei olisi ollut kannattava, mutta laajennuksen jälkeen tilanne on toinen.
 Sähköä lypsyroboteille ja lämpöä talven pakkasia vastaan
 Kun karjanlannalla toimiva biokaasulaitos on valmis, lanta muuttuu hapettomassa reaktorissa metaaniksi, jota polttamalla syntyy sähköä ja lämpöä. Samalla ilmastonmuutosta voimakkaasti kiihdyttävä metaani muuttuu miedommaksi hiilidioksidiksi.
 – Lämpöä jää varsinkin kesäaikana yli, mutta lypsyrobotit ja maidonjäähdytys vievät juuri sen verran sähköä, että sillä on käyttöä, ennustaa Antero Lähteenmäki.
 Jos biokaasukattilaan lisää maatilalla syntyvää kasvijätettä tai vaikkapa niittää sinne nurmea, energiantuotto kasvaa huimasti. Tätä on mietitty myös ruskolaisella tilalla.
 Kun vuoden 2020 alkaessa maakaasu ja siinä mukana  biokaasu vapautuu kilpailulle , ylimääräiselle kaasulle löytyy ennemmin tai myöhemmin kiinnostuneita ostajia.
 Kiirettä pitää Antero Lähteenmäellä. Biokaasulaitoksen käynnistäminen alkaa joulukuun loppupuolella ja säätämistä riittää. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Lähteenmäen mukaan biokaasua voisi myydä esimerkiksi lähistöllä oleville kiinteistöille lämmitysenergiaksi. Myös liikenteen polttoaineena biokaasun kysyntä kasvaa kaasumoottoriautojen lisääntyessä. Antero Lähteenmäki myöntää, että toisen biokaasureaktorin hankkiminen sitten joskus myöhemmin on myös jo käynyt mielessä.
 Varsinais-Suomen liitossa on tehty laskelmia  siitä, kuinka paljon energiaa maatalouden sivuvirroista voisi irrota.
 Erikoissuunnittelija  Aleksis Klap  arvioi, että jopa 13 prosenttia maakunnan maanteiden liikenteestä voisi saada energiansa maatilojen lannasta ja kasvimassasta.
 Meri kiittää, kun lanta kuskataan kauemmas
 Biokaasukierroksen jälkeen karjanlannasta jää jäljelle vähemmän tuoksuva typpi- ja fosforipitoinen lanta.
 Lähteenmäen tilalla lopputuote aiotaan separoida: kuiva aines käytetään lehmien kuivikkeena ja liemimäinen osa levitetään muun muassa nurmelle lannoitteeksi.
 Varsinais-Suomen liiton  sinisen talouden selvityksen  mukaan lantaa olisi syytä jalostaa vieläkin pidemmälle. Kun lannan kuivaa, sitä on kannattavampaa viedä pidemmälle. Lanta on syytä erotella typpipitoisiksi ja fosforipitoisiksi tuotteiksi, jolloin pelloille saadaan juuri kaivattua ravinnetta.
 Lounais-Suomessa on runsaasti kotieläintiloja ja monilla tiloilla on vaikeuksia löytää lähistöltä peltoja, jonne lantaa voisi levittää. Lukuisilla Lounais-Suomen savisilla pelloilla on vanhan lannoituskulttuurin muistona liikaa fosforia ja osa ravinteesta valuu vuodesta toiseen ojiin ja sitä kautta mereen.
 Jalostettua lantaa olisi Aleksis Klapin mukaan helpompi kuljettaa pidemmänkin matkan päähän. Tämä lievittäisi monien kotieläintilojen ylilannoitusongelmaa.

Karjanlanta alkaa kiinnostaa jalostajia, kun kaasumarkkinat vapautuvat kilpailulle


Summary: Asiantuntijaryhmä: Kuolemansairas ja hänen läheisensä tarvitsevat suunnitelman: kuka hoitaa, missä ja milloin.

Heinäkuussa 2014 luokanopettaja  Elisa Stenberg  sai tietää, että hänen aviomiehensä  Antti Stenberg  oli sairastunut syöpään. Jo toisen kerran elämässään. Heidän tyttärensä oli vasta yksivuotias.
 Ensimmäisen syöpänsä mies oli sairastanut neljävuotiaana, silloin syöpä oli lymfaattinen leukemia, nyt kyseessä oli pehmytkudossarkooma.
 Sairaus oli aggressiivinen, eikä pysynyt poissa
 Antti Stenberg leikattiin ensimmäisen kerran loppuvuonna 2014. Elisa oli toiveikas ja ajatteli, että tästä kyllä selvitään. Siitäkin huolimatta, että toipuminen isosta leikkauksesta kesti monta kuukautta.
 Keskeistä palliatiivisen hoidon suosituksessa: Kaikilla pitkälle edennyttä sairautta sairastavilla on oikeus elämän loppuvaiheen ennakoivaan hoitosuunnitelmaan Iäkkäiden hoiva-asumisessa ja muualla perustasolla noudatetaan saattohoidon laatukriteereitä ja varmistetaan saattohoitoon erikoistuneiden ammattilaisten apu Joka puolelle maata luodaan palliatiivinen kotisairaalaverkosto ja riittävä määrä saattohoitopaikkoja Sairaanhoitopiireihin perustetaan palliatiiviset keskukset Ammattilaisten palliatiivisen hoidon osaamista vahvistetaa
 – Antin oli vaikea syödä, hän sai ravintonsa letkulla. Siihen, että hän pystyi nostamaan tyttärensä syliin, meni monta kuukautta.
 Kesällä 2015 syöpä leikattiin uudestaan. Leikkaus onnistui hyvin, mies kuntoutui nopeasti ja perhe lähti hyvillä mielin kesäloman viettoon.
 – Ehdimme nauttia rauhassa viikon. Siitä jäi ihanat muistot. Kiersimme kesä-Suomea autolla. Tuntui kuin olisimme olleet taas tavallinen perhe, Elisa kertoo.
 Sitten aviopuolison pahaenteiset oireet palasivat. Loppukesästä saimme tiedon, että syöpä oli jälleen uusiutunut. Kasvainta ei sittenkään ollut saatu kokonaan pois.
 Suostuimme ja taivuimme elämään sitä elämää, joka meille oli tullut, Elisa kertoo. Mårten Lampén / Yle
 Suru hiipi vähitellen Elisan elämään. Aviomiehen terveyden lisäksi hän murehti paljon toivottua toista lasta, joka nyt jäisi syntymättä.
 – Ensimmäinen tyttäremme oli ihan pikkuinen Antin sairastuessa. Olin perheenäiti, jolla oli paljon unelmia kauan odotetusta elämänvaiheesta vaimona ja äitinä, Elisa kertoo.
 Suru purkautui myös vihaisuutena.
 – Kun muut pariskunnat varailivat reppureissuja Kaukoitään, minä pesin yksin kaikki lapsemme kakkapyllyt, kun mieheni keskittyi letkuruokintaan ja isosta leikkauksesta toipumiseen.
 Riittämättömyyden tunne oli vahva,  Elisa sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Synkkinä hetkinä Elisasta tuntui, että syöpä oli tullut hänen ja hänen miehensä väliin. Sairaus oli kuin miehen vapaakortti, jolla tämä pääsi jonon ohi kaikista parisuhteen vaikeista hetkistä.
 Koko elämä muuttui.
 – Silti suostuimme ja taivuimme elämään sitä elämää, joka meille oli tullut, Elisa sanoo.
 Lopun alku
 Loppukesällä perheen maailma musteni: Varmistui, että Antti Stenbergin syöpää ei voitu parantaa.
 Rankat hoidot kuitenkin jatkuivat. Keuhkoputkiin levinnyttä kasvainta operoitiin monta kertaa, jotta Antti Stenberg pystyi hengittämään. Hoidoilla pyrittiin antamaan perheelle lisää yhteisiä kuukausia.
 – Elämää jaksottivat yhä uudelleen nouseva kuume ja tulehdukset, joita seurasivat toistuvat sairaalajaksot.
 Elisa sanoo, että hiljalleen hänen oli pakko myöntää, että tilanne oli paha.
 Nääntymys on sana, joka kuvaa noita vuosia, Elisa sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Perhe olisi tarvinnut apua ja jonkinlaisen suunnitelman, mitä seuraavaksi tapahtuu, miten ja missä järjestyksessä ja mitä erilaista apua voi saada.
 – Se olisi tuonut tukea arkeen, joka oli ennakoimatonta ja raskasta. Se olisi ehkä myös mahdollistanut monien käytännön asioiden läpikäynnin. Vasta kuoleman jälkeen tajusin, kuinka paljon niitä oli, Elisa sanoo.
 Elisa ja Antti Stenberg pystyivät keskustelemaan keskenään ja tyttärensä kanssa kuolemasta. Mårten Lampén / Yle
 Loppuajan hoitosuunnitelmaa suosittaa myös sosiaali- ja terveysministeriön asiantuntijaryhmä, joka luovuttaa loppuraporttinsa tiistaina.
 Työryhmä on pohtinut palliatiivisen ja saattohoidon kehittämistä.
 Palliatiivisella hoidolla tarkoitetaan parantumattomasti sairaan ja hänen läheisensä oireita ja kärsimystä lievittävää hoitoa. Saattohoito taas on osa palliatiivista hoitoa, joka ajoittuu viimeisille elinviikoille tai päiville.
 Työryhmän jäsen ja Tampereen yliopistollisen sairaalaan palliatiivisen yksikön ylilääkäri  Juho Lehto  sanoo, että kun todetaan pitkälle edennyt ja parantumaton sairaus, pitäisi yhdessä potilaan ja hänen läheistensä kanssa tehdä elämän loppuvaiheen ennakoiva hoitosuunnitelma.
 – Pelastusvene on helpompi rakentaa silloin, kun laiva ei vielä uppoa. Sekä ammattilaisten että potilaan ja omaisten on hyvä tietää, kuka hoitaa, missä ja milloin. On myös tärkeää, että ihminen saa kertoa toiveistaan ja peloistaan sekä pystyy vaikuttamaan suunnitelman sisältöön.
 Potilaan läheisten tukeminen on keskeistä. Erityisen tärkeää on tukea perheitä, joissa on alaikäisiä lapsia, Taysin palliatiivisen yksikön ylilääkäri Juho Lehto sanoo Antti Eintola / Yle
 Juho Lehdon mukaan ennakoivia suunnitelmia käytetään Suomessa vielä aivan liian vähän.
 - Saattohoitotyöryhmän suositusten täytäntöönpanon myötä loppuvaiheen suunnitelmien pitäisi tulla yhä laajempaan käyttöön, ylilääkäri Lehto toivoo.
 Elämää jaksottivat toisiaan seuraavat sairaalajaksot
 Sairauden ja infektioriskien vuoksi Stenbergit ja heidän parivuotias tyttärensä elivät aika lailla neljän seinän sisällä.
 Päivystys tuli tutuksi, samoin tuntien odotusajat. Elisa sanoo, että tuntui niin väärältä, että kuolemansairas syöpäpotilas odottaa kymmenenkin tuntia päivystyksessä pääsyä osastolle.
 – Mies ei olisi millään halunnut lähteä päivystykseen, koska se oli niin tuskaisaa ja raskasta, mutta pakkohan se oli. Olisipa ollut yksi puhelinnumero ja siellä ihmiset, joihin olisi voinut olla yhteydessä päivystyskierteen sijaan, Elisa muistelee.
 Antin mukanaan meni puolet minusta, kaikki yhteiset jutut, yhteiset sanonnat ja yhteinen vanhemmuus, Elisa sanoo. Karoliina Simoinen / Yle
 Ylilääkäri Lehto sanoo, että päivystyksen kautta kulkeminen on usein tarpeellista aktiivisten syöpähoitojen aikana. Siellä katsotaan, minkälaista hoitoa potilas juuri siinä hetkessä tarvitsee.
 – Viimeistään silloin, kun syöpähoidot lopetetaan ja siirrytään palliatiivisen eli oireenmukaiseen hoitolinjaan, potilaalla pitäisi olla hoitava taho, johon saa aina yhteyden. Jos potilas haluaa olla kotona, tämän mahdollistamiseen tarvitaan kotisairaala ja lisäksi tukiosasto, johon potilas voi siirtyä ilman päivystyskäyntiä.
 Syöpähoidot lopetetaan
 Huhtikuussa 2016 Antti Stenbergille olisi ollut käytettävissä vielä yksi sytostaattihoito. Siihen ei kuitenkaan ryhdytty.
 – Antin sydän ei olisi kestänyt sitä. Syöpähoidot päätettiin lopettaa, Elisa kertoo.
 Stenbergit kuulivat hoitojen lopettamisesta ja saattohoidon alkamisesta neljän hengen huoneessa, muiden potilaiden läsnä ollessa. Vain verhot erottivat heidät huoneen muista potilaista. Elisa sanoo ymmärtävänsä tilan puutteen, koska syöpäklinikka oli tuolloin väistötiloissa.
 – Silti se tuntui pahalta. Erityisesti siksi, että huoneessa oli parikymppinen mies, jonka myös täytyi kuulla kaikki se, mitä meille kerrottiin. Ihmisen pitäisi, paitsi kuulla kuolevansa, myös saada kuolla rauhassa, Elisa sanoo.
 Ajan kuluminen vie surulta sen pahimman terän, vaikka menetys on jäänyt minuun, Elisa sanoo.  Jari Kovalainen / Yle
 Suuri määrä potilaita kuolee vuosittain sairaaloissa. Esimerkiksi Tampereen yliopistollisessa sairaalassa kuolee vuosittain noin 1000 ihmistä. Heidän viimeisille hetkilleen akuuttiosasto ei useinkaan ole paras paikka.
 – Saattohoidon suosituksissa on kiinnitetty huomiota myös erikoissairaanhoidon tiloihin. On oltava vuodepaikkoja kuoleville potilaille. Kaikkiin sairaaloihin on saatava myös palliatiivisen hoidon lääkäri ja hoitaja, joita voidaan konsultoida, ylilääkäri Lehto sanoo.
 “Sairaalassa tuntui usein, että minä ja lapsi olimme sivuhenkilöitä”
 Elisa Stenbergin mukaan sairaalakäynneillä hänen tai hänen tyttärensä olemassaoloa huomioitiin kovin harvoin.
 – Totuin sivuhenkilönä olemiseen, Elisa muistelee.
 Hän muistaa vain yhden hoitajan kysyneen, miten hän jaksaa. Se oli silloin, kun heille kerrottiin, että hoidot lopetetaan. Yhden kerran hän myös muistaa tutun hoitajan tuoneen lapselle mehujään sairaalan keittiöstä.
 Elisa sanoo, että arki oli raskasta. Riittämättömyyden tunne oli vahva. Nääntymys on sana, joka kuvaa noita vuosia. Mies katosi usein sairauteensa, Elisa perheen arjen pyörittämiseen ja töissä käymiseen.
 – Toisaalta noina parina vuotena koimme myös paljon rakkautta ja läheisten ihmisten tukea, mikä sai meidät tuntemaan kiitollisuutta monista asioista. Ilman isovanhempien apua ja tukea emme olisi selvinneet.
 Noina parina vuotena koimme myös paljon rakkautta ja läheisten ihmisten tukea, mikä teki meidät kiitolliseksi, Elisa sanoo.  Mårten Lampén / Yle
 Hädän hetkellä Elisa odotti putoavansa yhteiskunnan tukiverkkojen varaan. Todellisuudessa hän sanoo luiskahtaneensa monessa kohtaa tukiverkkojen läpi paljaalle lattialle.
 Hän haki itse kaikkea apua, mitä keksi ja jaksoi. Kun elää sairauden kanssa, voimavaroja avun hakemiseen itselle oli todella vähän. Elisa sanoo, että kaikki perheessä olisivat tarvinneet paljon apua yhdessä ja erikseen.
 – Osa saamastamme avusta oli hyödyllistä, osa ei. Konkreettinen ja isoin apu olivat kaupungin perhetyöntekijät, jotka kulkivat mukanamme viikosta toiseen, kehuivat lastani, kannustivat minua ja joustivat todella monella tapaa aikatauluissa ja toimintatavoissa, Elisa sanoo.
 Hän toivoo, että pikkulapsiperheen vanhempi saisi tukea automaattisesti tällaisessa tilanteessa ja että apu räätälöitäisiin perheelle sopivaksi.
 – Keskusteluapu terapian muodossa olisi tärkeää järjestää sekä itselle, että lapselle.
 Pelastusvene on helpompi rakentaa silloin, kun laiva ei vielä uppoa. Kaikkien on hyvä tietää, kuka hoitaa, missä ja milloin, ylilääkäri Juho Lehto sanoo. Antti Eintola / Yle
 Ylilääkäri Lehto muistuttaa, että palliatiivisessa hoidossa myös potilaan läheisten tukeminen on keskeistä. Erityisen tärkeää se on perheille, joissa on alaikäisiä lapsia.
 – Paraikaa kehitettävässä palliatiivisen hoidon koulutuksessa huomioidaan keskeisesti myös ammattilaisten vuorovaikutustaidot.
 Terhokoti oli unelmien täyttymys - vaikka puoliso meni sinne kuolemaan
 Keväällä 2016 puoliso oli toistuvasti sairaalassa. Välillä hän asui myös vanhempiensa luona, koska ei enää pystynyt nousemaan rappuja perheen omaan asuntoon neljänteen kerrokseen hengitysvaikeuksien takia.
 Antti Stenbergin ei silti onneksi tarvinnut kuolla neljän hengen huoneessa sairaalassa. Kun sairautta jarruttavat hoidot eivät enää tehonneet, perhe sain paikan Terhokodista, joka on yksi Suomen saattohoitokodeista.
 – Meille se oli sairaalan remonttiväistötilojen jälkeen unelmien täyttymys. Saimme vihdoin olla koko perhe samassa paikassa yötä päivää yhdessä.
 Siellä heille lämmitettiin sauna ja tarjottiin jääkaapista siideriä.
 – Järkytyin siitä, kun sain ensimmäiset taivutetuin kurkkuviipalein koristellut voileivät itselleni. Järkytys jatkui, kun omaisille tarjottiin ilmaista hierontaa. Terhokoti tuntui lähestyvästä kuolemasta huolimatta taivaalta, Elisa sanoo.
 Vaikka nuo pari vuotta olivat rankkaa aikaa, Elisa ajatteli,  ettei sen tärkeämpää tehtävää voi olla, kuin kulkea sairaan puolison vieressä.  Mårten Lampén / Yle
 Stenbergit asuivat neljä viikkoa Terhokodissa. He elivät arkea sieltä käsin.
 – Vein lapsen päiväkotiin aamulla ja tulin auttamaan miehen hoidossa. Iltapäivällä hain lapsen ja tulimme yhdessä Terhokotiin, Elisa sanoo.
 Myös kaupungin perhetyöntekijät jatkoivat käyntejään ja hakivat lasta Terhokodista.
 – Terhokodin hoitajat huomioivat sekä lasta että minua. Kaiken kaikkiaan aika siellä tuntui siltä, että saimme perheemme viimeisiksi viikoiksi takaisin.
 Ylilääkäri Lehto sanoo, että hyvä saattohoito auttaa paitsi potilasta myös läheisiä. Hyvän saattohoidon hyöty näkyy läheisten jaksamisessa vielä potilaan kuoltua.
 Lehto arvio, että palliatiivinen hoito on viime vuosina kehittynyt paljon. Monilla alueilla on hyviä palliatiivisia yksiköitä, saattohoito-osastoja ja kotisairaaloita. Erot alueiden välillä ovat kuitenkin suuria.
 – Tuoreissa kehittämissuosituksissa on tehty hyvät suunnitelmat koko maahan. Kuntien ja sairaanhoitopiirien tulisi laittaa ne täytäntöön.
 Lopun loppu
 Elisa ja Antti Stenberg eivät juurikaan kysyneet, miksi syöpä tuli juuri heidän kohdalleen.
 – Ennemmin me ajattelimme, että miksei meille, kun niin monelle muullekin. Meillä sentään oli perhe, ystävät ja saimme huipputason syövän hoitoa, Elisa muistelee.
 He myös päättivät yhdessä miehensä kanssa, etteivät katkeroidu.
 – Vaikka minulla oli rankkaa ja vaikeaa, ajattelin, ettei tämän tärkeämpää tehtävää voi olla kuin kulkea sairaan puolison vieressä.
 Elisa sanoo, että he olivat miehensä kanssa parhaimpia ystäviä. He kykenivät keskustelemaan kaikesta: lapsesta, tulevaisuudesta, mutta myös kuolemasta. Siitä he puhuivat myös tyttärensä kanssa.
 Antti sai kuolla minun, tyttäremme ja vanhempiensa ympäröimänä minun pidellessäni hänen kättään, Elisa sanoo. Mårten Lampén / Yle
 Antti Stenberg oli ammatiltaan ensihoidon kenttäjohtaja. Terveydenhuollon ammattilaisena hän myös valmisti Elisan siihen, mitä kuolinhetkellä tapahtuu.
 – Meidän välillämme oli paljon luottamusta ja rakkautta.
 Antti Stenberg kuoli kesäkuussa 2016, 38-vuotiaana.
 Elisa sanoo, että Antin kuoleman jälkeen yksinäisyyden tunne oli musertava.
 – Se on sitä usein edelleenkin. Ajan kuluminen vie surulta sen pahimman terän, vaikka menetys on jäänyt minuun.
 Tulevat päivät tuovat tullessaan paitsi suruja myös iloja.
 – Siihen päätimme yhdessä Antin kanssa luottaa eron hetkellä.

"Kun mieheni kuoli, olimme tyttäreni kanssa sivuhenkilöitä" – asiantuntijaryhmä haluaa parantaa kuolevan ihmisen läheisten asemaa


Summary: Yhdysvaltain elokuva-akatemia julkisti Oscar-ehdokkuuksista kisaavat elokuvat yhdeksästä eri kategorioista.

Suomen Oscar-ehdokkaaksi valittu Hölmö nuori sydän ei päässyt jatkoon parhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-ehdokaslistalle. Suomen Filmikamari valitsi syyskuussa  Selma Vilhusen  ohjaaman ja  Kirsikka Saaren  käsikirjoittaman elokuvan edustamaan Suomea kisaan.
 Yhdysvaltain elokuva-akatemia julkisti viime yönä ensimmäiset karsitut ehdokaslistansa, niin kutsutut shortlistit, yhdeksästä eri kategoriasta. Kansainvälisen elokuvakategorian lisäksi shortlistit julkaistiin muun muassa dokumentti-, animaatio- ja lyhytelokuvista.
 Kansainvälisen elokuvan kategoriaan voi ehdottaa yhden ehdokkaan kaikista elokuvia tuottavista maista. Tänä vuonna ehdotukset tulivat 91 maasta.
 Parhaan kansainvälisen elokuvan tittelistä kilpailee vielä kymmenen ehdokasta. Lopullisesta ehdokkuudesta kilpailevat vielä virolainen elokuva Truth and Justice sekä venäläinen Beanpole. Venäjä pääsi myös parhaan lyhytanimaation shortlistille elokuvalla He Can't Live Without Cosmos.
 Kansainvälisen elokuvan shortlistille pääsivät myös Cannesin elokuvajuhlien pääpalkinnon voittaja, eteläkorealaisen  Bong Joon-hon  elokuva Parasite sekä toiseksi arvokkaimman palkinnon Grand Prix'n voittaja,  Mati Diopin  elokuva Atlantics. Listalla on myös espanjalaisen ohjaajalegendan  Pedro Almodóvarin  elokuva Kärsimys ja kunnia.
 Palkinto tunnettiin aikaisemmin parhaan vieraskielisen elokuvan palkintona. Tänä vuonna palkintaa ensimmäistä kertaa paras kansainvälinen elokuva.
 Lopulliset Oscar-ehdokkaat julkistetaan 13. tammikuuta. 92. kerran juhlittava Oscar-gaala järjestetään Hollywoodissa 9. helmikuuta 2020.

Hölmö nuori sydän ei päässyt parhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-ehdokkaaksi – Viro ja Venäjä kisaavat vielä lopullisesta ehdokkuudesta


Summary: Oppositio kommentoi hallituksen linjausta välikysymyskeskustelussa. Katso Yle TV1:ssä ja Areenassa kello 14.00 alkaen.

Hallitus julkisti maanantai-iltana pitkään odotetun poliittisen linjauksensa Syyrian al-Holin suomalaislapsien ja äitien avustamisesta.
 Hallitus haluaa  kotiuttaa suomalaislapset niin pian kuin se on mahdollista . Lähtökohta on auttaa lapsia. Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan viranomaisilla ei ole velvoitetta avustaa alueelle vapaaehtoisesti menneitä aikuisia, siis esimerkiksi lasten äitejä.
 Käytännössä al-Holin kotiutuksia hoitavat viranomaiset ratkaisevat tapauskohtaisesti ja yksilöllisesti, mitä hallituksen linjaus käytännössä tarkoittaa ja miten lapsen etu parhaiten toteutuu. Viranomaisharkinnassa siis ratkeaa, seuraako lasta Suomeen myös tämän äiti.
 Maanantai päätti puolen vuoden odotuksen siitä, mitä hallitus tahtoo
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) vastaa tiistaina hallituksen edustajana koko opposition yhteiseen välikysymykseen Syyrian al-Holin suomalaislapsista ja -naisista. Välikysymyskeskustelussa selviää, miten oppositio suhtautuu hallituksen linjaukseen.
 Hallituksen maanantai-illan linjauksen ja välikysymysvastauksen on määrä selventää Suomen linjaa sekavassa tilanteessa. Tähän asti hallituspuolueiden edustajien näkemykset ovat vaihdelleet puhujasta riippuen ja tietoa hallituksen aikeista on tullut julkisuuteen tipoittain.
 Voit seurata eduskunnan välikysymyskeskustelua TV1:ssä kello 14.00 – 16.15. Koko keskustelun näet  Yle Areenassa .
 Hallitus joutuu ottamaan kantaa myös ulkoministerinsä toimintaan. Perussuomalaisten johdolla tehdyssä välikysymyksessä tivataan, onko hallitus ollut tietoinen Pekka Haaviston toimista ja hyväksynyt toimet yksimielisesti.
 Samalla kun eduskunta äänestää keskiviikkona välikysymyksen jälkeen hallituksen luottamuksesta, äänestää se käytännöstä hallituksen al-Holia koskevasta maanantaisesta poliittisesta linjauksesta.
 Yle julkaisi muutama päivä sitten kaksi kysymys-vastaus -juttua al-Holin tilanteesta. Lue jutut näistä linkeistä:
 Onko Suomi palauttamassa “terroristeja”? 5 olennaista kysymystä al-Holin suomalaisten synnyttämästä turvallisuusuhasta Al-Hol nostatti monta kiperää kysymystä: Voidaanko lapset erottaa äideistään, onko äidin äärimielipide riittävä syy lapsen huostaanotolle?
 Lue, miten hallituksen linjaukseen päädyttiin tipoittain
 Suhtautuminen al-Holin suomalaislapsiin ja naisiin on ollut kiistelty kysymys viime keväästä lähtien. Niin  Juha Sipilän  (kesk.) toimitusministeristöltä kuin  Antti Rinteen  (sd.) ja Sanna Marinin hallituksiltakin on tivattu, mitä Suomi aikoo tehdä.
 Tästä koosteesta näet, mitä mieltä hallituksessa on milloinkin oltu lasten ja naisten kohtalosta Syyriassa. Al-Hol on ollut hankala aihe ministereille. Eduskuntavaalien jälkeen suorasanaista poliittista linjausta saatiin odottaa julkisuuteen maanantai-iltaan asti.
 Sisäministeri Kai Mykkänen toukokuussa: täysi-ikäisiä Suomen kansalaisia ei haeta leiriltä. Matti Myller / Yle
 Toimitusministeristön sisäministeri Kai Mykkänen, 24. toukokuuta:
 Täysi-ikäisiä ei haeta leiriltä, lasten osalta selvitetään keinoja
 Juha Sipilän toimitusministeristö joutui viime töikseen miettimään, miten Suomi toimii al-Holin suomalaislasten tapauksessa.
 Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.)  ilmaisi toimitusministeristön linjauksen : täysi-ikäisiä Suomen kansalaisia ei haeta leiriltä, mutta lasten osalta selvitetään keinoja, joilla heidät saataisiin Suomen viranomaisten haltuun. Lasten saaminen suomalaisviranomaisten haltuun vaati Mykkäsen mukaan kuitenkin huoltajien suostumuksen.
 Sisäministeri Kai Mykkäsen mukaan monet leirillä olevista naisista ovat syvästi radikalisoituneita.
 Jos Suomi haluaisi hakea kansalaisiaan leiriltä, se onnistuisi kyllä, sanoi leirillä henkilöiden siirroista vastaava upseeri. Hänen mukaansa kurdit järjestäisivät asian.
 Presidentti Sauli Niinistö kesäkuussa: hallitus on ottamassa kantaa. Petteri Paalasmaa / All Over Press
 Presidentti Sauli Niinistö 16. kesäkuuta:
 Asia on varsin monitahoinen, hallitus ottamassa kantaa
 Presidentti  Sauli Niinistöltä  kysyttiin kesäkuun  Kultaranta-keskustelujen tiedotustilaisuudessa  al-Holin leirillä olevista suomalaisnaisista ja pitäisikö heidän päästä takaisin Suomeen.
 – Kuten edellinen hallitus ja nykyinen ministeri on korostanut, että asia on varsin monitahoinen. Minä jättäisin, kun hallitus on ottamassa siihen kantaa, niin keskustelut myöhempään, vastasi presidentti.
 Enempää Niinistö ei ollut tuolloin valmis al-Holia kommentoimaan.
 Antti Rinne pääministerinä kesäkuussa: ei harkita mitään erityisiä evakuointitoimenpiteitä. Yle
 Antti Rinteen hallitus 27. kesäkuuta:
 Ei ole tarkoitus tuoda ihmisiä Suomeen konsulipalvelun avulla
 Pääministeri Antti Rinteen tuore hallitus vastasi al-Hol-kysymykseen eduskunnan kyselytunnilla 27. kesäkuuta.
 Rinne sanoi, että hallitus hakee monimutkaiseen kysymykseen ratkaisua, joka tyydyttäisi suomalaisia moraalisesti ja eettisesti, mutta myös turvallisuusnäkökulmasta.
 – Meillä ei ole mitään tarkoitusta lähteä tekemään sellaista toimintaa, jossa näitä ihmisiä lähdettäisiin esimerkiksi konsulipalvelun avulla tuomaan Suomeen, Rinne linjasi.
 Rinteen mukaan hallitus ei harkinnut mitään erityisiä evakuointitoimenpiteitä, jotka perustuivat esimerkiksi konsulilainsäädäntöön.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto kertoi, mitä kesäkuussa oli tekeillä, seuraavasti:
 – Hallitus selvittää tietysti, mitä apua mahdollisesti tarvitaan. Siellä on paljon pieniä lapsia. Mikäli Suomen kansalaiset hakeutuvat konsulaattiin, he saavat tietysti palata, sanoi Haavisto.
 Kyselytunnilla pohdittiin myös, onko osa Syyriassa olevista suomalaisista mahdollisesti syyllistynyt rangaistaviin tekoihin. Rinne sanoi, että hallituksen tietojen mukaan kaikki suomalaisnaiset matkustivat alueelle ennen kuin se tehtiin Suomen rikoslaissa rangaistavaksi teoksi.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto joulukuussa: hallituksen on pyrittävä kansainvälisen oikeuden ja konsulipalvelulain mukaisesti kotiuttamaan ainakin lapset. Lehtikuva
 Ulkoministeri Pekka Haavisto 2. joulukuuta:
 Palautuksia valmistellaan tapauskohtaisesti, en painostanut konsulipäällikköä
 Ulkoministeri Pekka Haavisto kiisti joulukuun alussa, että hän olisi painostanut ministeriön konsulipäällikköä al-Holin asioiden hoitamisessa itselleen mieluisaan suuntaan. Haavisto kiisti myös salaisen suunnitelman lapsien kotiuttamiseksi.
 Ulkoministeriö on nimittänyt erillisen virkamiehen valmistelemaan kokopäiväisesti al-Holiin liittyviä asioita ja  leirillä olevien palautusta tapauskohtaisesti.
 Haaviston mukaan ulkoministeriö on toiminut oikeuskanslerin lokakuussa antaman päätöksen pohjalta. Sen mukaan hallituksen on pyrittävä kansainvälisen oikeuden ja konsulipalvelulain mukaisesti kotiuttamaan ainakin lapset.
 – Ja mikäli lasten erottaminen vanhemmistaan on mahdotonta, ratkaisut pitäisi tehdä lasten edun ensisijaisuuden perusteella. Tässä päätöksessä edellytetään, että näitä lapsia tulisi auttaa kaikin keinoin. Tämä päätös on Suomen juridinen pohja tämän asian käsittelyyn, Haavisto sanoi.
 – Oikeuskanslerin kannanoton jälkeen päätimme, että tämä on Suomen juridinen linja-asia. Nähtiin, että asiassa ei ole poliittista päätöstä, joka voisi tämän syrjäyttää, Haavisto sanoi.
 Seuraavana päivänä, 3. joulukuuta eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan enemmistö tyytyi ulkoministeri Haaviston selvitykseen tilanteesta. Vain valiokunnan perussuomalaiset äänestivät vastaan.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto 11. joulukuuta:
 Ainakin lapset on saatava turvaan
 Hallitus vaihtui joulukuussa, mutta ihmettely ulkoministeriä ja hallituksen linjaa kohtaan jatkui.
 Koko oppositio yhtyi  perussuomalaisten välikysymykseen , onko hallitus tuomassa al-Holin naisia ja lapsia Suomeen sekä onko eduskuntaa ja tiedotusvälineitä johdettu harhaan.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto tarkensi linjaansa.
 – Ulkoministeriön toimintalinjaus on, että ainakin lapset on saatava turvaan, Haavisto sanoi.
 Ulkoministerin mukaan erilaisia suunnitelmia on tehty kesästä lähtien siltä varalta, että leiri alkaa purkautua.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  ihmetteli, onko Suomen valtiolla velvollisuus auttaa näitä naisia ja lapsia Suomeen.
 Halla-aho myöntää, että Suomen kansalaisilla on aina oikeus palata Suomeen.
 – Tässä on kyse aikuisista naisista. He ovat Suomelle konkreettinen turvallisuusuhka. Suomeen tultua he voivat jatkaa terroristista toimintaansa, Halla-aho sanoo.
 Pääministeri Sanna Marin joulukuussa: ulkoministeri Pekka Haaviston toimintalinjalle on hallituksen hiljainen hyväksyntä Yle
 Pääministeri Sanna Marin 11. joulukuuta:
 Haaviston toimintalinjalle on hallituksen hiljainen hyväksyntä
 Tuore pääministeri Sanna Marin sanoi, ettei hänellä ole tietoa mistään viranomaisoperaatiosta, päivämääristä eikä henkilöistä.
 Marinin mukaan al-Holia on käsitelty hallituksen iltakoulussa ja Haaviston toimintalinjalle on hallituksen hiljainen hyväksyntä.
 Ylen saamien tietojen mukaan  Suomi pyrkii aktiivisesti tuomaan  al-Holin-leirillä olevat suomalaiset naiset ja lapset kotiin. Sen mukaisesti leirillä olevat suomalaiset pyritään tuomaan tilauslennoilla Suomeen pienissä erissä.
 Valtiovarainministeri Katri Kulmuni joulukuussa: äitejä, jotka ovat menneet sinne itse osallistuakseen terroristiseen toimintaan, ei pidä auttaa. Yle
 Valtiovarainministeri Katri Kulmuni 11. joulukuuta:
 Viattomia lapsia autetaan, ei äitejä
 Keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Katri Kulmuni  olisi valmis tuomaan  lapset Suomeen ilman äitejä . Kulmunin mukaan pitäisi etsiä oikeudellinen perusta sille, että leirin äidit ja lapset voitaisiin tarvittaessa erottaa toisistaan.
 Kulmuni sanoi Ylen A-studiossa, että viattomia lapsia, jotka ovat joutuneet leirille omasta tahdostaan riippumatta, autetaan.
 – Sen sijaan äitejä, jotka ovat menneet sinne itse osallistuakseen terroristiseen toimintaan, ei minun mielestäni pidä auttaa, Kulmuni totesi.
 Kulmuni kertoi, että hallituksessa on yhteinen tahotila, että leirin lapsia halutaan auttaa.
 – Ei kukaan halua vaarantaa suomalaisten turvallisuutta sillä, että tänne tuodaan mahdollisesti terroristiseen toimintaan osallistuneita ihmisiä.
 Kulmuni teki myös sosiaalisen median Instagramiin kyselyn, pitäisikö al-Holista kotiuttaa vain lapset vai lapset ja äidit. Kun kysely oli herättänyt pahennusta, Kulmuni  poisti kyselyn ja pyysi sitä anteeksi .
 Presidentti Sauli Niinistö 15. joulukuuta:
 Suomen tulee auttaa lapsia, sama velvoite ei ulotu äiteihin
 Presidentti Sauli Niinistö tarkensi omaa kantaansa al-Holin lapsiin ja äiteihin omassa verkkokirjoituksessaan. Päivää aiemmin hän oli arvioinut, ettei  itsekään ole ihan selkoa saanut , mitä kaikkea on tapahtunut.
 Niinistön mukaan  Suomen pitää auttaa lapsia .
 – Oikeudellisesta velvoitteesta on näköjään esitetty eriäviä näkemyksiä, mutta yhtä kaikki; moraalinen velvollisuus on ilmiselvä, hän kirjoittaa.
 Sama velvoite ei presidentin mukaan ulotu äiteihin, vaikka Suomen kansalaisina heillä on oikeus konsulipalveluihin.
 – Ongelma tulee, jos lapsen auttaminen estyy siksi, että tosiasialliseksi ehdoksi tulee äidin sisällyttäminen samaan apuun. Linjaus tästä on keskeinen, niin hallituksen päätöksessä kuin välikysymyksessä.
 Pääministeri Sanna Marin 16. joulukuuta:
 Hallitus haluaa auttaa lapsia, ei velvoitetta aikuisten avustamiseen
 Hallitus sai viimeinkin linjattua toimintatapansa maanantai-iltana. Pääministeri Sanna Marinin mukaan hallitus haluaa kotiuttaa suomalaislapset niin pian kuin se on mahdollista.
 Lähtökohta on auttaa lapsia. Viranomaisilla ei ole velvoitetta avustaa alueelle vapaaehtoisesti menneitä aikuisia, siis esimerkiksi lasten äitejä.
 Käytännössä viranomaisharkinnassa ratkeaa, seuraako kotiutettavaa lasta Suomeen myös tämän äiti.
 LUE LISÄÄ:
 Hallituksen al-Hol-linjaus: Selkeä tahtotila kotiuttaa lapset niin pian kuin mahdollista, aikuisten avustamiseen ei ole velvoitetta
 Onko Suomi palauttamassa “terroristeja”? 5 olennaista kysymystä al-Holin suomalaisten synnyttämästä turvallisuusuhasta
 Al-Hol nostatti monta kiperää kysymystä: Voidaanko lapset erottaa äideistään, onko äidin äärimielipide riittävä syy lapsen huostaanotolle?
 Ainakin viisi al-Holin leirillä olevaa naista haluaisi palata Suomeen, kertovat Ylen tavoittamat omaiset ja leirillä olevat naiset

Suomalaislapsia autetaan al-Holista, viranomaiset ratkaisevat äitien avustamisen – Lue, miten hankala asia al-Hol on ollut ministereille


Summary: Moskovassa, Pietarissa ja Jekaterinburgissa tyhjennettiin eilen julkisia rakennuksia vääriksi osoittautuneiden pommiuhkausten takia.

Venäjällä väärät pommiuhkaukset ovat jälleen herättäneet levottomuutta eri puolilla maata.
 Ainakin Moskovasta, Pietarista, Jekaterinburgista ja Murmanskista on raportoitu vääriksi osoittautuneista pommiuhista.
 Moskovassa viranomaiset tutkivat neljä lentokenttää, viisi rautatieasemaa, kymmenen tuomioistuinta, kouluja ja sairaaloita. Räjähteitä ei löytynyt.
 Pääkaupungissa uhkausten aalto alkoi 28. marraskuuta. Viranomaiset tutkivat yli 3 000 laitosta ja rakennusta, lähes 300 000 ihmistä jouduttiin evakuoimaan kahden viikon aikana.
 Pietarissa tyhjennettiin maanantaina kolme tuomioistuinta ja 12 korkeakoulua. Myös Pietarissa uhkausaalto alkoi 28. marraskuuta.
 Toistaiseksi ketään ei ole pidätetty uhkausten johdosta.
 Venäjän mediassa viimeaikaiset tapaukset on liitetty omituiseen vyyhtiin, johon kytkeytyy virtuaali- eli kryptovaluuttoja välittänyt nettipörssi ja Itä-Ukrainan separatisteja tukenut vaikutusvaltainen ortodoksimiljardööri  Konstantin Malofejev .
 Väärien uhkausten aallot pyyhkivät Venäjää
 Pommiuhkausten aiheuttamista evakuoinneista on tullut suoranainen epidemia Venäjällä.
 Ensi kertaa ilmiö nousi laajamittaisena esiin kesällä 2017. Myös tämän vuoden alkupuolella nähtiin sarja perättömiksi osoittautuneita uhkauksia.
 Kun tekijöistä ei ole selvyyttä ja viranomaiset ovat olleet melko vaitonaisia, uhkaukset ovat nostattaneet monenlaisia huhuja ja salaliittoteorioita: Niistä on syytetty niin Ukrainaa, Isisiä kuin jopa radikaaleja ortodoksiaktivistejakin. Onpa epäilty, että kyseessä voisivat olla myös viranomaisten omat salaiset harjoitukset.
 Uhkailupuheluja on ilmeisesti soitettu internetin kautta, ja Venäjän viranomaiset ovat aiemmin kertoneet jäljittäneensä uhkauksia muun muassa ukrainalaisiin IP-osoitteisiin.
 RBK-lehti kertoi lokakuussa suunnitelmista , että turvallisuuspalvelu FSB voisi tarvittaessa määrätä operaattoreita katkaisemaan verkkoyhteyden maihin, joista pommihuijauksia soitetaan.
 Tämänkertaiset uhkaukset ovat joidenkin mediatietojen mukaan tulleet sähköpostitse.
 Tekaistuiksi osoittautuneet pommiuhkaukset ovat olleet Venäjällä jo vuosia toistuva riesa. Tavaratalo suljettiin Pietarissa pommiuhkauksen takia vuonna 2017. Anatoli Maltsev / EPA
 Yritys kiristää ortodoksimiljardööriä?
 Venäjän mediassa on aiemmin pohdittu mahdollisuutta, että kyseessä olisi kampanja miljardööri  Konstantin Malofejevia  vastaan.
 Kansallismieliseksi ortodoksiksi profiloitunut Malofejev on ajanut vapaaehtoisten värväystä Itä-Ukrainan sotaan Venäjän tukemien separatistien joukkoihin. Hän on Yhdysvaltain ja EU:n pakotelistalla.
 Malofejevin omistaman Tsargrad-televisiokanavan toimitukseen tuli 27. marraskuuta kirje, jossa vaadittiin häntä maksamaan 120 bitcoinia, mikä vastaa runsasta 800 000 euroa.
 Ellei rahoja maksettaisi, kirjeen lähettäjä uhkasi tekaistujen pommiuhkausten sarjalla. Tsargrad-televisiokanavan toimitus ilmoitti uhkauksesta turvallisuuspalvelu FSB:lle.
 Myös pietarilaisiin tuomioistuimiin lähetettiin sähköposteja, joissa ilmoitettiin, että pommiuhkat jatkuvat niin kauan kuin "Malofejev ei palauta WEX-pörssistä varastettuja 120 bitcoinia".
 Singaporeen rekisteröity WEX, World Exchange Service oli kryptovaluuttoja välittänyt, lähinnä venäjänkielistä asiakaskuntaa palvellut internetalusta.
 Se lopetti toimintansa viime vuoden lopulla. Joukko pörssin asiakkaita on valittanut, että heidän kryptovaluuttojaan on kavallettu pörssistä.
 Uhkauksista kertovat muun muassa  RBK-sanomalehti  ja pietarilainen  Fontanka-uutissivusto .
 Todisteita siitä, että viimeaikaiset tekaistut pommiuhkaukset todella liittyisivät Malofejevin saamiin uhkauksiin, ei ole.
 – Luonnehdimme tätä kampanjaa mustamaalaukseksi ja katsomme, että se liittyy Konstantin Malofejevin yhteiskunnalliseen ja poliittiseen toimintaan. Niin hänellä kuin hänen organisaatioillaan ei ole mitään tekemistä bitcoinien varastamisen tai WEX-pörssin tai sen johtajien tai osakkeiden kanssa, Malofejevin lehdistöpalvelusta ilmoitettiin.
 Taustalla hämärä kryptovaluuttapörssi
 WEX:n tapausta on tutkinut Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n venäjänkielinen toimitus .
 WEX aloitti toimintansa vuonna 2017, kun Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI oli sulkenut sen edeltäjän BTC-e:n rahanpesututkinnan seurauksena.
 Syksyllä 2018 WEX tiettävästi myytiin  Dmitri Havtšenkolle  – entiselle kiovalaiselle yrittäjälle, joka taisteli Itä-Ukrainan sodassa separatistien riveissä ja tunnettiin lisänimellä "Morjatšok" eli "Merimies".
 Viralliseksi omistajaksi rekisteröitiin Havtšenkon tytär. BBC:n artikkelissa epäiltiin, että Havtšenko oli tosiasiassa vain bulvaani.
 Sodan aikana "Merimies"-Havtšenko oli lähellä niin kutsutun Donetskin kansantasavallan johdossa toiminutta  Aleksandr Borodaita , joka taas oli aiemmin toiminut Malofejevin palveluksessa konsulttina.
 BBC kertoo muun muassa saaneensa käsiinsä äänitallenteen, jossa Malofejeviksi tunnistettu mies keskustelee WEX:n tuomisesta turvallisuuspalvelu FSB:n hallintaan.
 Yksi alustan perustajista,  Aleksei Biljutšenko , kertoi BBC:lle luovuttaneensa FSB:n edustajille Moskovassa muistitikun, jossa oli tiedot, kuinka WEX:n asiakkaiden valuuttoihin päästäisiin käsiksi.
 Malofejev on kiistänyt, että hänellä olisi mitään yhteyksiä WEX-yhtiöön.

Venäjällä uusi salaperäinen pommiuhkausten aalto – Onko kyse kostosta vaikutusvaltaista ortodoksimiljardööriä vastaan?


Summary: Urheilusukeltaja löysi miinan sattumalta marraskuun lopussa. Raivausoperaatio on käynnissä 17.–19.12.

Merivoimat aloittaa miinanraivausoperaation Ahvenanmaan Lemlandin kunnan Rödhamnin merialueella tiistaina. Tehtävä kestää kolme päivää.
 Urheilusukeltaja löysi miinan marraskuussa. 70–100-vuotias merimiina ei todennäköisesti aiheuta suurta vaaraa, mutta vaarallisuutta ei voida koskaan sulkea kokonaan pois.
 Tehtävän suorittavat Rannikkolaivaston sukeltajat. Tukialuksena toimii öljyntorjunta-alus Hylje.
 Talvi- ja jatkosotien aikaisten ja sitä vanhempien merimiinojen löytyminen Itämeren alueelta on merivoimien mukaan melko tavallista.
 Miinoja ei enää aktiivisesti etsitä, mutta paikannuksia ja raivaamisia tapahtuu muutamia vuosittain.

Merivoimat raivaa Ahvenanmaalta marraskuussa löytyneen merimiinan


Summary: Kiina ja Venäjä haluavat myös vapauttaa pohjoiskorealaiset työntekijät takaisin työmarkkinoille.

Kiina ja Venäjä ovat ehdottaneet Pohjois-Korean vastaisten pakotteiden lievittämistä. Maiden tavoitteena on parantaa Pohjois-Korean siviilien toimeentuloa ja elintasoa.
 Maat ehdottivat asiaa YK:ssa sillä ehdolla, että Pohjois-Korea sitoutuu turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin ydinaseriisunnasta. Pohjois-Korea on ollut YK:n ja Yhdysvaltojen tiukkojen pakotteiden kohteena ydinohjelmansa takia vuodesta 2016 asti.
 Kiinan ja Venäjän ehdotus on luonnos uudesta päätöslauselmasta, jossa todetaan, että YK:n turvallisuusneuvosto mukauttaa tarvittavalla tavalla sanktioitaan Pohjois-Koreaa vastaan maan myöntyessä oleellisiin turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin.
 Ehdotus tuli osin yllätyksenä monille diplomaateille. Toisaalta Kiina ja Venäjä ovat aiemmin ilmaisseet, että ne torppaisivat uudet sanktiot Pohjois-Koreaa vastaan.
 Ehdotusluonnoksessa kannustetaan myös Yhdysvaltoja ja Pohjois-Koreaa jatkamaan neuvotteluitaan kaikilla tasoilla.
 Luonnoksessa ehdotetaan lisäksi sitä, että kielto ulkomailla työskentelevien pohjoiskorealaisten työllistämisestä poistetaan. Samalla maat ehdottavat, että vuonna 2017 tehty päätös heidän lähettämisestään takaisin Pohjois-Koreaan perutaan. Päätöksen mukaan heidät olisi lähetettävä kotimaahansa ensi viikkoon mennessä.
 Ulkomailla työskentelevien pohjoiskorealaisten avulla maan hallinto saa ulkomaista valuuttaa käyttöönsä. YK:n ihmisoikeustarkkailijan mukaan Pohjois-Korea pakottaa yli 50 000 kansalaistaan työskentelemään ulkomailla. He ovat töissä pääasiassa Venäjällä ja Kiinassa, ja he tienaavat yhteensä 1–2 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa.
 Vielä ei ole selvää, milloin ehdotus pakotteiden lievittämisestä laitetaan eteenpäin YK:n turvallisuusneuvoston äänestettäväksi. Hyväksymiseen tarvitaan yhdeksän ääntä, eikä Yhdysvallat, Ranska, Britannia, Venäjä tai Kiina saa käyttää veto-oikeuttaan. Yhdysvallat, Ranska ja Britannia kuitenkin vastustavat pakotteiden keventämistä.
 Pohjois-Korea on uhkaillut "joululahjalla"
 Avaus tuli samana päivänä, kun Yhdysvaltain Pohjois-Korean-erityislähettiläs  Stephen Biegun   kritisoi Pohjois-Korean vihamielisiä kommentteja . Biegun sanoi, että Pohjois-Korean lausunnot ovat olleet vihamielisiä, negatiivisia ja täysin tarpeettomia.
 Pohjois-Korean ja Yhdysvaltojen väliset neuvottelut ydinaseriisunnasta ovat olleet jumissa jo kuukausia, ja toiveet edistyksestä ovat hiipuneet. Lievityksiä talouspakotteisiin toivova Pohjois-Korea on vaatinut myönnytyksiä vuodenvaihteeseen mennessä ja uhannut Yhdysvaltoja "joululahjalla", jos sen vaatimuksiin ei suostuta.
 Asiantuntijoiden mukaan Pohjois-Korean joululahjauhkaus saattaa viitata mannertenvälisten ohjuskokeiden jatkamiseen.
 Biegun sanoi Yhdysvaltojen olevan tietoinen siitä, että Pohjois-Korea saattaa toteuttaa lähipäivinä merkittävän provokaation. Myös maan puolustusministeri  Mark Esper  sanoi maanantaina, että Pohjois-Korea voi hyvin todennäköisesti toteuttaa ohjuskokeita, jos "he eivät ole tyytyväisiä".
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi olevansa pettynyt, jos Pohjois-Korealla on jotain "työn alla".
 – Jos on, me hoidamme asian. Me seuraamme tilannetta erittäin tarkasti, Trump sanoi.
 Lue lisää:
 USA:n ja Pohjois-Korean ydinaseneuvottelut jumissa – Yhdysvaltojen erityislähettiläs: "Meidän on aika tehdä työmme"

Kiina ja Venäjä ehdottavat YK:ssa Pohjois-Korean vastaisten pakotteiden höllentämistä


Summary: Enempi potilastyö voisi syödä tehtävän vetovoimaa, THL:n ylilääkäri arvioi.

Potilaita saapuu terveyskeskuslääkärin luokse kuin liukuhihnalta, mutta lääkärin ajankäytöstä se on vain osa totuutta.
 Lääkärien työajasta nimittäin puolet kuluu potilaita vastaanottaessa. Toinen puoli ajasta menee esimerkiksi puheluihin, lausuntoihin, reseptien uusimiseen ja kotisairaanhoidon asioihin.
 Nämä uusimmat tiedot ajankäytöstä selviävät Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tekemästä laajasta kyselystä.
 Sen sijaan näkemykset siitä, onko nykytilanne hyvä vai huono, vaihtelevat. Esimerkiksi Kuntaliiton asiantuntijalääkäri  Tuula Kockin  mielestä terveyskeskuslääkärin ajankäyttö on kaksipiippuinen juttu.
 Riittämättömät resurssit näkyvät tietysti potilaalle pitkinä jonoina, mutta toisaalta vaikkapa neuvolatyö ja koululaisten kohtaaminen terveyskeskuspäivystyksen ulkopuolella kuuluvat yleislääkärin laaja-alaiseen osaamisen.
 – Aika harva lääkäri jaksaisi tehdä viisi päivää viikossa pelkkää sairasvastaanottoa. Esimerkiksi kuntoutussuunnitelmat liittyvät yhtä lailla potilaan hoitoon, vaikka lääkärin työ ei potilaalle näykään, Kock sanoo.
 Enempi potilastyö voisi syödä tehtävän vetovoimaa
 Mikäli potilaasta tuntuu, että vastaanotolla käydessä näkee aina eri lääkärin, se ei ole mahdotonta.
 Lähes joka toinen terveyskeskuslääkäri on THL:n kyselyn mukaan vasta jossain koulutuksensa vaiheessa, ja osa saattaa työskennellä samalla asemalla vain kuukausia.
 Väen vaihtuessa pitkät hoitosuhteet kärsivät. Lääkäriliitto  on huomannut  monen kokeneen terveyskeskuslääkärin häipyneen kohtuuttoman työkuorman vuoksi, ja uupumuksestaan ovat syksyn mittaan  avautuneet julkisuudessa  myös lääkärit uransa alusta.
 Pitäisikö lääkärien työajasta sitten pyhittää suurempi osuus potilaiden kohtaamiseen?
 THL:n ylilääkärin  Anu Niemen  mukaan muutos siihen suuntaan heikentäisi terveyskeskuksessa työskentelyn houkuttelevuutta.
 – Jos [hallitusohjelmassa] suunnitellun tuhannen uuden lääkärin työpanos kohdennetaan vastaanottoihin, se pitää tehdä niin, että lääkäreillä on mahdollisuus esimerkiksi tutkimus- ja kehittämistyöhön, Niemi sanoo THL:n tiedotteessa.
 THL toteutti kyselynsä avosairaanhoidon järjestelyistä toukokuussa. Kerätyt tiedot kuvaavat 445 terveysaseman toimintaa eli noin 87 prosenttia Suomen terveysasemista.
 Lue lisää:
 Hallitus käynnistää sote-kokeilun kunnissa, rahaa jaossa 1000 uuden lääkärin palkkaamiseen – "Jos tällä ei palkata lääkäreitä, niin millä sitten"
 Analyysi: Hallitusohjelma lupaa hoitoonpääsyn viikossa – voiko se olla totta?
 Pakko, lisäkoulutus vai tutkimustyö terveyskeskuksiin? 4 syytä, miksi perusterveydenhuollon lääkärivaje ei ole yksinkertaista matematiikkaa
 THL:n selvitys kertoo suurista eroista sote-palveluissa – Varsinais-Suomi käyttää vähiten rahaa perusterveydenhuoltoon, kostautuu jonoina

Uusi selvitys: Terveyskeskuslääkäri on vain puolet työajastaan potilaiden kanssa


Summary: 737 Max -koneet ovat olleet maaliskuusta asti lentokiellossa eri puolilla maailmaa kahden tuhoisan onnettomuuden jälkeen.

Lentokonevalmistaja Boeing keskeyttää 737 Max -konemallin tuotannon tammikuussa. Boeing pysäyttää suosituimman konemallinsa tuotannon tilapäisesti ensimmäistä kertaa 20 vuoteen. Yhtiön hallitus päätti asiasta maanantaina.
 Yhdysvaltain ilmailuviranomainen FAA ilmoitti viime viikolla, ettei konemalli pääse takaisin ilmaan ennen vuotta 2020. Yrityksen ratkaisua FAA:n linjaukseen osattiin odottaa ennakkoon.
 Boeingin 737 Max -kone on ollut maailmanlaajuisessa lentokiellossa maaliskuusta lähtien. Koneilla tapahtui viiden kuukauden sisällä kaksi tuhoisaa onnettomuutta, joissa kuoli yhteensä 346 ihmistä. Ensimmäinen onnettomuus tapahtui Indonesiassa viime vuoden lokakuussa, jälkimmäinen Etiopiassa kuluvan vuoden maaliskuussa.
 Boeing on jo aiemmin vähentänyt turmakonemallin tuotantoaan. 737 Max -koneita on tehty 42 kappaletta kuukaudessa, kun ennen lentokieltoja niitä valmistettiin 52 kappaletta kuukaudessa.
 Tuotannon pysäytyksestä ei seuraa yrityksen mukaan lomautuksia, vaan työntekijät siirretään toisiin tehtäviin. Boeingin tehtaalla Yhdysvalloissa työskentelee 12 000 ihmistä. Sen sijaan koneen osia toimittavat 900 alihankkijayritystä voivat kärsiä tilanteesta.
 Viimeksi Boeing pysäytti 737 Max -koneen tuotannon vuonna 1997 talousvaikeuksien takia.
 Boeingin kurssi laski jo aiemmin maanantaina, kun Wall Street Journal uutisoi mahdollisesta tuotannon keskeyttämisestä. Osakkeiden arvo laski 4,3 prosenttia pörssin suljettua. Yhtiön kerrottua päätöksestään osakkeiden arvo laski vielä prosentin verran myöhäiskaupassa.
 Lue lisää:
 USA:n ilmailuviranomainen FAA: Boeing ei ole mukana päättämässä 737 Max -koneiden lentokelpoisuudesta
 Turmakonemallin lentokielto söi Boeingin voitoista yli puolet – yhtiö haluaa 737 Maxin liikenteeseen vielä tänä vuonna
 WSJ: Boeingin turmakonemallin lentokielto voi jatkua ensi vuoteen

Boeing keskeyttää 737 Maxin tuotannon tammikuussa ensimmäistä kertaa yli 20 vuoteen


Summary: Tarkoitus on selvittää, vuotiko joku poliisin sisältä salaisen asiakirjan.

Valtakunnansyyttäjän toimistossa tehdään esiselvitys tutkintapyynnöstä, jonka Poliisihallitus on tehnyt mediaan vuotaneesta al-Hol-asiakirjasta, kertoo syyttäjälaitos.
 Valtakunnansyyttäjän toimisto selvittää, liittyykö vuotoon seikkoja, joiden vuoksi olisi aloitettava poliisin menettelyä koskeva esitutkinta.
 Ainakin  Yle  ja  Helsingin Sanomat  ovat tehneet juttuja vuodettuun asiakirjaan pohjaten. Asiakirjasta kävi ilmi, että ulkoministeriön johdolla luotiin marraskuussa suunnitelma palauttaa Syyrian al-Holin leiriltä kaikki palautukseen suostuvat henkilöt Suomeen.
 Asiakirjassa käsiteltiin myös poliisin toimia palautuksen jälkeen, ja sen oli allekirjoittanut poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen .
 Kolehmainen kertoi viime viikolla  Demokraatille , että piti poliisin tietovuotoa mahdollisena.
 – On syytä epäillä, että siinä on toimittu laittomasti ja on vuodettu salassa pidettävää tietoa julkisuuteen, Kolehmainen sanoi Demokraatille.
 Valtakunnansyyttäjän toimiston esiselvityksen jälkeen päätetään, aloitetaanko asiassa varsinainen esitutkinta. Esitutkinta aloitetaan, jos on syytä epäillä rikosta.
 Lue myös:
 Yle näki asiakirjan al-Hol-operaatiosta: Ulkoministeriö on valmistellut kaikkien halukkaiden palauttamista Syyriasta
 Poliisiylijohtaja Kolehmainen al-Hol-jupakasta: "En ole valehdellut, poliisilla ei ole suunnitelmaa hakea ihmisiä Syyriasta"

Valtakunnansyyttäjän toimisto tekee esiselvityksen mediaan vuotaneesta al-Hol-asiakirjasta


Summary: Liitto painottaa, että aina, ennen kuin päätöksiä huostaanotoista tehdään, on lapsen tilanne selvittävä perin pohjin.

Suomen Psykologiliitto toteaa, että lapsen erottaminen vanhemmistaan ilman vakavia perusteita on vahingollista ja lyhytnäköistä. Liitto ei kannata tämän vuoksi al-Holin leirillä olevien lasten ja äitien erottamista.
 Kysymyksen ympärillä pyörineessä keskustelussa on Psykologiliiton mukaan unohdettu psykologiset perusasiat lapsen ja vanhemman kiintymyssuhteesta sekä Suomea sitovat kansainväliset sopimukset.
 – Meillä ei ole varmuudella tietoa siitä, minkälaisten ratkaisujen seurauksena lapset ovat päätyneet al-Holin leirille ja minkälaisia tapahtumia kunkin lapsen elämässä on ollut ennen tätä, sanoo Psykologiliiton puheenjohtaja  Annarilla Ahtola .
 – Joskus perheet saattavat päätyä epäonnisiin olosuhteisiin, vaikka eivät olisi sellaisia hakeneet. Tällä hetkellä lapset ovat hankalassa tilanteessa ja toki heitä pitää auttaa, ja yksi osa avusta on tuoda heidät turvaan, hän näkee.
 Ongelma on Ahtolan mukaan se, että nyt al-Holilla olevia lapsia käsitellään yhtenä könttänä, eikä erillisinä tapauksina.
 – Riittävien selvitysten tekeminen näissä olosuhteissa aika mahdoton haaste, mutta kiireellisissäkin huostaanotoissakin on aina oltava tarkat perusteet, Ahtola linjaa.
 Ahtolan näkemyksen mukaan päätös erottaa äidit ja lapset toisistaan ilman syvempää tietämystä yksilöllisistä tilanteiden taustoista olisi raju.
 – Psykologiliitto onkin sen kannalla, että äidit ja lapset pitäisi tuoda Suomeen ja täällä tehdä tarvittavat selvitykset ja toimenpiteet.
 Lapsen erottamisella vanhemmistaan on liiton mukaan myös negatiivisia seurauksia
 Psykologiliiton kannanotossa todetaan lapsen erottamisen vanhemmastaan lisäävän lapsen mielenterveysongelmien riskiä sitä enemmän, mitä nuorempana erottaminen tapahtuu.
 Lapsi saattaa kokea vanhemmistaan eroon joutumisen hylkäämiseksi ja ajatella sen johtuvan siitä, että hän on itse tehnyt jotain väärää. Lisäksi lapsi on huolissaan vanhemmistaan ja voi kokea syyllisyyttä, kun hän itse on turvassa ja vanhemmat eivät, liitosta todetaan.
 Toistaiseksi Ylen tietojen mukaan yksi äideistä on ilmoittanut, ettei suostu lähtemään leiriltä, vaan haluaa jäädä odottamaan islamilaisen kalifaatin toteutumista.
 – Yleisellä tasolla näkisin, että kiireellisen huostaanoton edellytys täyttyisi tässä, koska voitaisiin katsoa, että lapsen terveys ja turvallisuus on vaarassa.
 – Tämänkaltaisissa tapauksissa ajattelisin, että vaikka äiti kieltäisi lasten lähdön, lapsen oikeus asettuu äidin tahdon edelle, Ahtola sanoo.
 Suomen lainsäädännön ja Suomea sitovien kansainvälisten sopimusten valossa tällaista mahdollisuutta ei ole.
 Psykologiliitto vaatii, että valtiovalta ryhtyy kaikkiin tarpeellisiin lainsäädännöllisiin ja hallinnollisiin toimiin, jotta lapsille taataan hyvinvoinnin turvaava suojelu ja huolenpito. Poliittiset näkemykset eivät saa mennä lapsen edun edelle, liitto korostaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Al-Hol nostatti monta kiperää kysymystä: Voidaanko lapset erottaa äideistään, onko äidin äärimielipide riittävä syy lapsen huostaanotolle?
 Sauli Niinistö otti kantaa al-Holin tilanteeseen: Lapsia tulee auttaa, äiteihin sama velvoite ei välttämättä ulotu
 Ainakin viisi al-Holin leirillä olevaa naista haluaisi palata Suomeen, kertovat Ylen tavoittamat omaiset ja leirillä olevat naiset

Psykologiliitto: Al-Holin lapsia ja äitejä ei pidä erottaa toisistaan


Summary: Opiskelijalehtien tilanne on ollut harvinaisen vaikea.

Tampereelle perustetaan uusi ylioppilasmedia. Tampereen ylioppilaskunta etsii parhaillaan päätoimittajaa medialle.
 Lehti perustetaan ensi vuoden aikana.  Asiasta kertoo  Tampereen ylioppilaskunta.
 Monet ylioppilaskunnat Helsingin ulkopuolella ovat joutuneet lopettamaan lehden, niin myös Tampere. Sikäli uusi lehti on merkittävä uusi avaus.
 Ylioppilaskunta on kaikkien 18 000 Tampereen yliopistossa opiskelevien edunvalvoja.
 Alustavan suunnitelman mukaan toimitukseen kuuluu päätoimittajan lisäksi yksi puolipäiväinen art director ja yksi harjoittelija lukukaudessa. Ylioppilasmedia toteutetaan printti- ja digijulkaisuna.
 Tampereen teknillisen yliopiston ylioppilaskunnan opiskelijalehti Anturi lakkasi ilmestymästä jo vuonna 2012. Ylioppilaslehti Aviisin viimeinen numero ilmestyi vuosi sitten joulukuussa.
 Lue lisää:
 Tampereen yliopiston opiskelijat kaavailevat uutta yliopistomediaa lopetettujen lehtien tilalle
 Tekevätkö Suomen ylioppilaslehdet kuolemaa? 3 kysymystä ja vastausta opiskelijoita kuohuttaneen lakkautuspäätöksen jälkeen

Tampereelle perustetaan uusi ylioppilaslehti


Summary: Ruuhkat ovat olleet pahimpia pääkaupungissa Pariisissa.

Liikennekaaos piinaa Ranskaa jo 12:tta päivää. Maan pääkaupungissa Pariisissa koettiin aamulla mittavat aamuruuhkat, sillä autoja oli kaduilla jopa kaksinkertainen määrä keskimääräiseen verrattuna.
 Jotain ruuhkien laajuudesta kertoo se, että jos eri puolille miljoonakaupunkia levittyneet ruuhkat laskettaisiin yhteen, ne muodostaisivat 630 kilometrin mittaisen autojonon.
 – Tähän mennessä olen kulkenut töihin autolla, mutta auto ei ole enää vaihtoehto. Se on paitsi liian kallista myös uuvuttavaa, kertoo  Francois -nimellä esiintyvä mies uutistoimisto AFP:lle.
 Hän kertoo lähteneensä töihin aamuviideltä.
 Valtaosa kaupungin metroliikenteestä oli jälleen suljettuna ja vain muutama metrolinja jatkoi liikennöintiä.
 Koko maassa vain kolmannes luotijunista ja neljännes paikallisjunista liikennöi maanantaina.
 Pariisin kaltaisilta tieliikenneruuhkilta on tiettävästi vältytty muissa suurissa kaupungeissa.
 Gare du Nordin juna-asema ruuhkautui pahoin 16. joulukuuta 2019. EPA / Ian Langsdon
 Ammattijärjestöt ovat kutsumassa koolle mittavia mielenilmauksia tiistaina. Järjestöt haluavat, että maan hallinto hylkää suunnitelmansa eläkejärjestelmän uudistukset.
 Ainakin opettajien, sairaalatyöntekijöiden sekä muiden julkisen alan työntekijöiden odotetaan osallistuvan mielenilmaukseen.
 Ammattijärjestöt katsovat, että uudistusten jälkeen miljoonat ihmiset joutuvat työskentelemään pidempään, mikäli eläkereformi hyväksytään.
 Ranskassa  eläkkeelle voi jäädä 62-vuotiaana , mutta tietyillä erityisaloilla on ollut mahdollisuus eläköityä jo varhemmin.
 Suurlakko lamaannutti Ranskan 5. joulukuuta. AFP / Lehtikuva
 Maan hallitus ja ammattijärjestöt ovat syytelleet toisiaan maata lamaannuttavista liikennelakoista, jotka uhkaavat jo joululiikennettä.
 – Lakkoihin on perusteltu syy, mutta vuoden loppuun sijoittuvia juhlallisuuksia voi myös kunnioittaa, sanoi ympäristöministeri  Elisabeth Borne  France 2 -televisiokanavalle.
 Bornen mukaan ammattijärjestöjohtajat toimivat vastuuttomasti, jos ne ”pilaavat lomat”.
 Myös poliisit osallistuivat julkisen sektorin järjestöjen mielenosoituksiin viime viikolla. Cristophe Petit Tesson / EPA
 Rautatieyhtiö SNCF varoittaa, että jos lakot eivät lopu muutaman päivän kuluessa, yhtiö ei ehdi palauttaa junaliikennettä normaaliksi joulukuun 25. päivään mennessä.
 – Yritämme tehdä ihmeitä lauantaina alkavien joululomien puolesta, sanoi  Rachel Picard  SNCF:stä Parisien-lehdelle viikonloppuna.
 Vuonna 1995 yleislakko lamautti Ranskan kolmeksi viikoksi marras-joulukuussa, minkä jälkeen hallituksen oli pakko suostua laajoihin myönnytyksiin.
 Lue myös :
 Ranskan pääministeri esitteli kiistanalaisen eläkeuudistuksen – ammattiliitot pettyivät ja uhkaavat jatkaa Pariisin lamauttaneita suurlakkoja
 Ranskan johto ei taivu lakkoilijoiden ja mielenosoittajien edessä – pääministerin mukaan hallitus ajaa määrätietoisesti eläkeuudistusta
 Ranskassa lakot eläkeuudistusta vastaan aiheuttivat liikennekaaosta, ammattiliitot ilmoittivat uusista toimista
 Suurlakko lamautti Ranskan: Pariisissa käytetty kyynelkaasua, Eiffel-torni suljettiin, suurin osa junista ei kulje
 Ranskassa alkaa Macronin eläkeuudistusta vastustava suurlakko

Ranskassa työmatkalaisten piina jatkuu – liikennelakko kestänyt jo 12 päivää, joululiikenne uhattuna


Summary: Länsi-Uudenmaan poliisi sai hälytyksen Karapellontielle maanantaina puolen päivän jälkeen.

Länsi-Uudenmaan poliisi kertoi Twitterissä puolen päivän aikaan maanantaina, että Espoon Karapellontien 6:ssa sijaitsevassa kemikaalivarastossa oli poliisioperaatio. Poliisi eristi alueen.
 Poliisin saamien tietojen mukaan alueelle olisi tunkeutunut naamioituneita tummiin pukeutuneita henkilöitä. Tunkeutumisen aikaan kiinteistössä oli ihmisiä paikalla. Poliisin tietojen mukaan yksi henkilö on loukkaantunut lievästi. Hänet on viety jatkohoitoon.
 Yle Uutisgrafiikka
 Poliisi tiedotti iltapäivällä noin kello 16 maissa, että liikenne alueella sujuu normaalisti ja epäilee viiden ihmisen liittyvän rikokseen. Poliisitutkinta alueella jatkuu.
 Poliisilla oli operaatio myös  Helsingin Olympiaterminaalissa , jossa tehtiin kiinniottoja. Tapaus mahdollisesti liittyy Karamalmin rikokseen.
 Poliisi kaipaa tietoja silminnäkijöiltä
 Poliisi puhutti Karapellontien yritysten työntekijöitä ja tarkisti tilat, eikä alueella ole ulkopuolisia henkilöitä. Epäillyt tekijät olivat poistuneet paikalta eikä alueella ole vaaraa.
 Tämän hetkisten tietojen mukaan poliisi tutkii tapahtumaa törkeänä rikoksena. Rikostutkinta selvittää tapahtumien kulkua ja etsii epäiltyjä tekijöitä.
 Poliisi pyytää mahdollisia silminnäkijöitä ilmoittamaan tietoja epäillyistä henkilöistä sekä havaintoja mustasta Volkswagen Passat henkilöautosta, joka on vuosimallia 2010 ja sen ulkomaan rekisteritunnus ZX28953.  Poliisin antamat kuvat löydät täältä . Havainnot pyydetään ilmoittamaan sähköpostitse osoitteeseen  vihjeet.espoo@poliisi.fi  tai puhelimitse numeroon 029 541 3031.
 Poliisi sai iltapäivän aikana jonkin verran vihjeitä ajoneuvosta.
 Toimitusjohtaja: kyseessä oli väkivaltainen tunkeutuminen
 Osoitteessa sijaitsee yritys Algol Chemicals. Algol Chemicals kuuluu suomalaiseen  Algol-konserniin . Yritys välittää yli sadan eri valmistajan  teollisuus- ja erikoiskemikaaleja sekä polymeerejä  teollisen tuotannon prosesseihin.
 Poliisioperaatio Espoossa Karapellontiellä. Petri Kosonen / Yle
 Toimitusjohtaja  Alexander Bargumin  mukaan yrityksen varastoon tai sen läheisyyteen kohdistui väkivaltainen tunkeutuminen.
 – Täällä oli useita tekijöitä, jotka yrittivät viedä jotakin, mutta me emme tiedä mitä ja miksi. Tietojemme mukaan he eivät kuitenkaan olleet hakemassa mitään meidän varastoimaa tavaraa, toimitusjohtaja kertoi Ylelle.
 Bargumin mukaan yrityksen varastoissa on teollisuuskemikaaleja ja teknisiä laitteita.
 Tapahtumien alkaessa varastossa oli noin kymmenen henkilöä töissä. Toimitusjohtaja Bargumin mukaan tilanne tuli yritykselle ja koko henkilöstölle täytenä yllätyksenä.
 – Tilanne on harmillinen ennen kaikkea sen vuoksi, että tilanne on henkilökunnalle pelottava ja uhkaava. Oma henkilöstömme ei loukkaantunut, yksi muu henkilö sai lieviä vammoja. Yleinen turvattomuus harmittaa. Tämä on vaikea tilanne henkilökunnalle ja ennen kaikkea niille henkilöille, jotka olivat siinä tilanteen sisällä, hän toteaa.
 Espoon tapauksen tutkintaa johtava rikosylikomisario  Kari Siivo  vahvistaa tunkeutujien etsineen jotakin, mutta ettei se etsitty asia tiettävästi liity kyseisen yrityksen toimintaan.
 – Asiaa selvitetään, mutta ei liity yhtiön toimintaan, Siivo sanoo.
 Siivo vahvisti samalla alkuillasta Ylelle, että yrityksen henkilöstö on päässyt lähtemään koteihinsa.
 Poliisi ilmoitti iltapäivällä alueen jälleen turvalliseksi
 Poliisi tiedotti ennen kello 14, että liikkuminen Karapellontien 6 läheisyydessä on jälleen turvallista. Kiinteistön alueella liikkumista kuitenkin rajoitetaan tutkinnallisista syistä.
 Ylen paikalla olevan toimittajan mukaan kiinteistön läheisyydessä on puoli kolmen aikaan iltapäivällä edelleen kuusi poliisiautoa ja poliisit tarkkailevat aluetta. Puoli kolmen aikaan paikalle saapui lisää poliisin raskasta kalustoa.
 Merivartiosto kertoo tehostaneensa valvontaansa pääkaupunkiseudun rajanylityspaikoilla liittyen poliisin meneillään olevaan operaatioon Espoon Karapellontiellä. Merivartiosto ilmoittaa asiasta Twitter-tilillään.
 Poliisin aiempi twiitti operaatiosta:
 Myös Itä-Uudenmaan poliisi kertoi seuraavansa tilannetta.
 16.12.2019 kello 14:08 Vaihdettu aikaisempaan otsikkoon Karakallio Karamalmiksi.

Espoossa kemikaalivarastoon tunkeutumisen yhteydessä yksi loukkaantunut lievästi – Poliisi tutkii asiaa törkeänä rikoksena ja epäilee siihen liittyvän viisi ihmistä


Summary: Myös arvio runkopuun hakkuukertymästä on pienentynyt selvästi aiemmasta ehdotuksesta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Luonnonvarakeskus (Luke) on saanut valmiiksi päivitetyn laskelman Suomen metsien hiilinielun vertailutasosta.
 Sen pohjalta Suomi ehdottaa Euroopan komissiolle, että Suomen vertailutasoksi asetettaisiin ensi vuosikymmenen alussa -27,6 miljoonaa tonnia hiilidioksidiksi muutettuna. Luku sisältää metsäteollisuuden valmistamat puutuotteet.
 Suomen metsien tulisi siis yhdessä puutuotteiden kanssa sitoa tuon verran hiilidioksidia pois ilmakehästä vuodessa.
 Vielä viime vuonna Luonnonvarakeskus laski vertailutasoksi -34,8 miljoonaa co2-tonnia. Uusi ehdotus on siis yli viidenneksen aiempaa pienempi.
 Käytännössä uusi, matalampi vertailutaso on Suomen metsätalouden kannalta aiempaa helpompi saavuttaa.
 – Pidän sitä aika kunnianhimoisena, mutta realistisena tasona, kommentoi maa- ja metsätalousministeriön metsäneuvos  Heikki Granholm .
 Maa- ja metsätalousministeriön mukaan vertailutasoehdotus on aiempaa pienempi laskentatapoihin liittyvien muutosten vuoksi.
 Kritiikkiä luontoväeltä
 Päivitetyssä arviossa metsänielujen vertailutaso on ilman puusta valmistettuja tuotteita -21,2 miljoonaa co2-tonnia. Aiempi arvioi oli -27,9 miljoonan co2-tonnia.
 Suomen luonnonsuojeluliitto torppasi laskelman tuoreeltaan. Sen mukaan ehdotus johtaa hiilinielujen heikkenemiseen.
 – Laskelma ei ole ilmastopoliittisesti uskottava, koska se johtaa hiilinielujen heikkenemiseen. Esitys ei riitä täyttämään hallituksen asettamaa ilmastotavoitetta, sanoo suojeluasiantuntija  Hanna Aho  tiedotteessa.
 Metsäyrityksiä edustavassa Metsäteollisuus ry:ssä uutta vertailutasoa kommentoitiin varsin neutraalisti. Sen ei nähty vaikuttavan suuresti metsien käyttöön.
 Luonnonvarakeskus alensi ehdotuksessa myös arviotaan runkopuun hakkuukertymästä aiemmasta 83 miljoonasta 77 miljoonaan kuutiometriin. Tämä matalampikin taso tarkoittaisi viime vuoden ennätyshakkuita.
 Laskelma liittyy niin kutsuttuun Lulucf-direktiiviin, jonka myötä metsien ja maatalousmaiden käytöstä aiheutuvat päästöt ja toisaalta hiilen sitoutuminen otetaan huomioon EU:n ilmastopolitiikassa.
 Komission käyttämä  asiantuntijaryhmä  ei hyväksynyt Suomen aiempaa ehdotusta sellaisenaan, vaan vaati tarkennuksia. Myös tutkijapiireissä Suomen aiempi ehdotus sai kovaa  arvostelua .
 Vertailutasolla merkittävät vaikutukset
 Vertailutaso on tekninen laskelma, eräänlainen mittapuu, jota vasten verrataan hiilinielujen todellista kehitystä.
 Nyt tekeillä oleva vertailutason määritys koskee vuosia 2021–2025. Vertailutasolla pyritään kuvaamaan sitä, miten hiilinielu kehittyisi, jos metsänhoidon ja hakkuiden käytännöt jatkuisivat samanlaisena kuin 2000-luvun alkupuolella.
 EU pyrkii vertailutasojen avulla varmistamaan, etteivät metsät ja maatalousmaat muodostu unionin tasolla päästölähteeksi.
 Vertailutaso on merkittävä asia Suomen ilmastovelvoitteiden ja talouden kannalta. Viime vuosina hakkuut ovat kiihtyneet ennätystasolle, sillä sellulle on ollut kova kysyntä maailmanmarkkinoilla.
 Vertailutaso ei suoraan rajoita sitä, kuinka paljon Suomessa voidaan metsää hakata, mutta välilliset vaikutukset voivat olla isot.
 Jos esimerkiksi metsien todelliset, mitatut hiilinielut jäävät vuosina 2021–2025 vertailutasoa pienemmäksi, Suomi joutuu hyvittämään alituksen toisaalla. Arvio tehdään vuonna 2027.
 Käytännössä hyvittäminen voisi tarkoittaa esimerkiksi entistä kovempia päästövähennyksiä liikenteessä. Toinen vaihtoehto on pyrkiä ostamaan muilta EU-mailta mahdollisesti ylijääviä nieluyksiköitä. Tämä voisi kuitenkin Suomen kansantaloudelle hyvin  kalliiksi .
 Suomen ehdotus vertailutasosta menee seuraavaksi EU:n käsittelyyn. Komission on tarkoitus vahvistaa lopulliset vertailutasot jäsenmaille vuoden 2020 kuluessa.
 Päivitetty 16.12. klo 16:45: Lisätty Suomen luonnonsuojeluliiton kommentti ja Metsäteollisuus ry:n arvio.
 Lue myös:
 Luonnonvarakeskus paljastaa: Ilmastolaskelmat metsähakkuista eivät pidä paikkaansa – Ei ole mitään lupausta, että Suomessa voitaisiin hakata yli 80 miljoonaa kuutiota metsää
 Uusi laskelma: Suomessa suunnitellaan jopa 18 miljoonaa kuutiota enemmän metsien hakkuita kuin EU sallii – Miten käy sellutehdashankkeiden?
 Professorit varoittavat: Veronmaksaja voi joutua sellutehdasbuumin maksajaksi – Suomi ei voi hakata metsiä näin paljon

Luonnonvarakeskus laski uusiksi metsien hiilinielun vertailutason – Suomen ehdotus EU:lle kutistui yli viidenneksen aiemmasta


Summary: Tapaus liittyy vyyhtiin, jossa kahdeksan ulkomaalaistaustaustaista miestä käytti lasta seksuaalisesti hyväkseen.

Rovaniemen hovioikeus jatkaa  marraskuussa  alkaneita käsittelyjä Oulun poikkeukselliseen  seksuaalirikoskokonaisuuteen  liittyen. Järjestyksessään kolmannessa hovioikeuskäsittelyssä puidaan  Shiraqa Yosefin  tapausta.
 Oulun käräjäoikeus  tuomitsi  Yosefin toukokuussa kahden vuoden ehdottomaan vankeuteen lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Rikos on tapahtunut viime vuonna syyskuun ja lokakuun välisenä aikana yksityisasunnossa. Yosefi on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Lue myös:   Oulun seksuaalirikosvyyhdin käräjäoikeuskäsittelyt tulivat päätökseen: kahdelle miehelle vankeutta muun muassa törkeästä raiskauksesta
 Poikkeukselliset seksuaalirikostapaukset  alkoivat paljastua poliisille  loppukesästä 2018. Laajan seksuaalirikosvyyhdin lisäksi samoihin aikoihin tuli ilmi myös muita alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikoksia.
 Kahdeksan miehen seksuaalirikosvyyhdissä erikoista on tekijöiden määrä ja se, että tapauksessa on yksi uhri. 13-vuotiaan lapsen hyväksikäyttöä kesti miltei viisi kuukautta yksityisasunnoissa.
 Oulun käräjäoikeus tuomitsi kaikki kahdeksan miestä kesällä ehdottomiin vankeusrangaistuksiin, joiden pituudet vaihtelevat kahdesta vuodesta neljään vuoteen ja kuuteen kuukauteen. Kaikki miehet ovat tulleet maahan turvapaikanhakijoina tai kiintiöpakolaisina.
 Tuomioita annettiin törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, lapsen houkuttelusta seksuaalisiin tarkoituksiin ja törkeästä raiskauksesta.
 Lue lisää:   Oulun poikkeuksellisen seksuaalirikosvyyhdin hovioikeuskäsittelyt alkavat tänään – seitsemän tekijää valitti hoviin, uhri ei

Oulun seksuaalirikoskokonaisuuden kolmas hovioikeuskäsittely alkoi tänään – kahden vuoden vankeuteen tuomittu mies kiistää rikoksensa


Summary: Tehtäviä osa-aikaistetaan arviolta 12 henkilötyövuoden edestä.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Yleiset talonrakennustyöt sekä maa- ja vesirakennustyöt

SRV on saanut päätökseen marraskuussa käynnistetyt SRV Yhtiöt Oyj:tä, SRV Rakennus Oy:tä ja SRV Infra Oy:tä koskeneet yhteistoimintaneuvottelut.
 Yhteistoimintaneuvottelujen tuloksena henkilöstön määrä vähenee enintään 48 henkilöllä, minkä lisäksi toteutetaan lomautuksia ja tehtävien osa-aikaistamisia arviolta 12 henkilötyövuoden edestä, yhtiö kertoo.
 Sopeuttamistoimenpiteiden ja muun poistuman yhteisvaikutus on noin 80 henkilötyövuotta. Yhtiö arvioi alun perin, että henkilöstön sopeuttamistarve on 90 henkilötyövuotta.
 Toteutettavien henkilöstön sopeuttamistoimenpiteiden, säästötoimenpiteiden ja luonnollisen poistuman arvioidaan tuottavan tavoitellut 6 miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt.
 Aiheesta aiemmin:
 Rakennusyhtiö SRV aloittaa yt-neuvottelut – Vähennystarve 90 henkilötyövuotta

SRV: Henkilöstön määrä vähenee enintään 48:lla työntekijällä


Summary: Palkansaajaliiton mukaan näkemykset ovat vielä kaukana toisistaan. Työnantajapuoli toivoo ratkaisua tällä viikolla.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Teollisuusliitto ja Teknologiateollisuus eivät löytäneet ratkaisua maanantaina jatkuneissa työehtosopimusneuvotteluissa. Valtakunnansovittelijan toimisto kertoo Twitterissä, että neuvottelut jatkuvat tiistaina aamulla.
 Työehtosopimusta koskevat erimielisyydet liittyvät palkankorotustasoon. Työntekijäpuolta edustava Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  kertoi STT:lle neuvottelupäivän jälkeen, että osapuolten näkemykset sopivasta korotustasosta ovat vielä kaukana toisistaan.
 – Kyllä me vielä ollaan kaukana, mutta sovimme, että huomenna aamulla jatketaan, Aalto sanoi maanantaina.
 Aalto oli haluton muutoin kommentoimaan keskeneräisiä neuvotteluja. Hän on aiemmin sanonut, että muusta sopimuksen sisällöstä osapuolet ovat melko yksimielisiä.
 Työnantajapuolta edustavan Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helle  toivoo, että ratkaisu löydettäisiin tällä viikolla.
 – Mitään läpimurtoa ei ole saavutettu, mutta hyvä uutinen on, että sovitteluja pystytään jatkamaan, Helle sanoi STT:lle maanantain neuvotteluista.
 Sovittelussa tällä viikolla useiden alojen työehtosopimuksia
 Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden ratkaisun odotetaan viitoittavan koko liittokierroksen palkankorotustasoa. Teollisuusliitto hylkäsi valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  ensimmäisen sovintoehdotuksen joulukuun alussa.
 Viime viikolla kaikkiaan noin 100 000 Teollisuusliiton, Ammattiliitto Pron ja Ylemmät Toimihenkilöt YTN:n jäsentä osallistui vientiteollisuuden kolmipäiväiseen lakkoon. Mekaanisessa metsäteollisuudessa alkoi lakon jälkeen työnantajapuolen julistama kuusipäiväinen työsulku.
 Teollisuusliiton hallitus oli koolla viime perjantaina. Liitto ei tehnyt päätöksiä uusista lakoista tai muista työtaistelutoimista. Se kuitenkin sanoi arvioivansa tilannetta uudelleen tämän viikon neuvottelujen pohjalta.
 Valtakunnansovittelijan toimistossa sovitellaan tällä viikolla myös monia muita sopimusriitoja. Esillä ovat muun muassa Teollisuusliiton keskustelut Metsäteollisuuden ja Kemianteollisuuden kanssa.
 Lue lisää:
 Teknologiateollisuus ja Teollisuusliitto polkaisevat tänään käyntiin  uuden sovittelukierroksen työehdoista  – riitaa "vain" palkankorotuksista

Teollisuuden palkankorotuksista ei sopua, neuvottelut jatkuvat huomenna


Summary: Arkea maailmalta: Junalla matkustaminen antaa aikaa vain olla, kirjoittaa Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen.

Maisemat jatkavat vaihtumistaan, kun vaunuemäntä tuo hyttiin lisää höyryävää teetä.
 Olen aina pitänyt junalla matkustamisesta. Se antaa luvan rauhoittua. Mitään ei tarvitse tehdä, voi vain olla ja katsoa ulos ikkunasta.
 Erityisen leppoisaa on tehdä junamatkaa Venäjällä. Rautateiden suurvallassa juna on pitkien välimatkojen kuljettaja. Sen palveleva henkilökunta tuo vanhan maailman tunnelmaa.
 Kaikki alkaa   jo vaunun ovella , jossa univormuihin pukeutuneet vaunuemännät ja -isännät tarkastavat matkaliput.
 – Minä pidän teistä huolta tämän matkan ajan, muistan suikkapäisen naisen kerran sanoneen junan nytkähtäessä matkaan.
 Huolenpito tarkoittaa vähintään teen tai kahvin tarjoilua. Junamatkailuun tottuneet venäläiset jonottavat toki itsekin vaunun päässä sijaitsevalle kuumavesisamovaarille, joka on itseoikeutettu osa uusimpiakin vaunuja.
 Yöjunissa on käytännössä kaksi makuuvaihtoehtoa:  platskart  eli avoin makuuvaunu tai hytti.
 Edullisemmassa avomakuuvaunussa matkustajat nukkuvat yhteisessä tilassa, joka on jaettu kaksikerroksisilla pedeillä avonaisiksi osastoiksi. Matkustajat rullaavat patjat itse auki ja asettelevat lakanat paikoilleen.
 Tälläiseltä näyttää avomakuuvaunussa Moskovan ja Vorkutan väliä kulkevassa junassa. Grigori Vorobjov / Yle
 Hytti taas on sitä kalliimpi, mitä vähemmän siinä on nukkumapaikkoja.
 Tuttavuuksia syntyy kummallakin osastolla. Usein ne kehittyvät sitä tiiviimmiksi, mitä enemmän yhteisiä kilometrejä alkaa olla takana.
 Jaksan kerta toisensa jälkeen  hämmästyä junien täsmällisyyttä Venäjällä.
 Sääoloista riippumatta junat tuntuvat pysyvän aina aikataulussa. Lumimyräkkä ei saa itänaapurin rataliikennettä sekaisin.
 Syy on yksinkertainen. Venäjän rautateiden kunnossapitoa ei ole automatisoitu, koska halpaa työvoimaa riittää. Tilanteen vaatiessa Venäjän rautatieyhtiö on valmis lähettämään miehiä ja naisia lapioimaan vaikka keskellä yötä.
 Olen sattunut rankasti myöhästyneeseen junaan Venäjällä vain kerran – ja silloin kyse oli Suomesta lähteneestä ja siellä seisoneesta junasta.
 Rautatiekiskot yhdistävät  Suomea ja Venäjää.
 Allegro-juna kulkee Helsingistä Pietariin reilussa kolmessa ja puolessa tunnissa. Moskovaan päästäkseen tulee nukkua yöunet kirjailija  Leo Tolstoin  kunniaksi nimetyssä junassa.
 Tulevaisuudessa Moskovan ja Helsingin väli voitaisiin matkata junalla alle viidessä tunnissa
 Venäjällä suunnitellaan nyt uutta, entistä nopeampaa junayhteyttä Moskovan ja Pietarin välille.
 Maassa  on myös väläytetty  yhteyden jatkamista aina Helsinkiin saakka. Viimeksi asia oli esillä, kun liikenneministerinä toiminut  Sanna Marin  (sd.) vieraili Moskovassa marraskuun lopussa.
 Jos hanke toteutuu, tulevaisuudessa Moskovan ja Helsingin väli voitaisiin matkata junalla alle viidessä tunnissa.
 Olen taittanut junalla  tuhansia kilometrejä Venäjällä ja Venäjän rajojen yli. Raiteet ovat vieneet niin pohjoisen Murmanskiin kuin Azerbaidžanin eteläiseen pääkaupunkiin Bakuun.
 Tähän asti pisin yhtäjaksoinen junamatkani kulki Moskovasta Keski-Aasiaan, Kazakstanin pääkaupunkiin Astanaan. Aikaa kului 3 000 kilometrin matkaan 58 tuntia.
 Toinen ikimuistoinen reitti vei Pietarista Etelä-Ranskaan, Nizzaan. Lopputalvesta tehdyn matkan aikana seurasin, kuinka yhä etelämmäksi päästessä lumimaisema muuttui kukkivaksi kevääksi.
 Juna auttoi käsittämään etäisyydet.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Viro:  Virossa joulupöydät notkuvat verimakkaraa ja porsaanpaistia, mutta Tallinnaan aukeaa yhä uusia vegaaniravintoloita – mistä etelänaapurin kasvisruokabuumi johtuu? Kiina:  Kotini palohälyttimessä on mikrofoni tai sitten ei, mutta Kiinassa on usein parempi käyttää vähän salakieltä Yhdysvallat:  Rohkeita kanoottiretkiä, velantappo-ohjelmia, upporikkaita ja rutiköyhiä pappeja – Kirkko tarjoaa yhdysvaltalaiselle elämän sisällön ja turvaverkon Espanja:  Ei tippa ratin takana tapa, uskoo edelleen moni espanjalainen ja hyppää humalassa rattiin Saksa:  Taistelu Berliinistä – kotikadulla lentävät kivet ja päiväkoti on pakkomuuton edessä
 Junilla on ollut aina erityinen paikka  sydämessäni, sillä olen kotoisin rautateiden risteykseen syntyneestä Kouvolasta. Myöhemmin myös ympäristösyyt ovat saaneet minut suosimaan raiteita.
 Suomessa puhutaan muodikkaasti vähäpäästöisestä pintamatkustamisesta, mutta Venäjällä ei junan ilmastoystävällisyydestä kuule. Kyse on siitä, että maassa ei muutenkaan käydä samanlaista ilmastokeskustelua kuin Suomessa.
 Toisaalta Venäjällä vain puolet rataverkostosta on sähköistetty. Dieselveturi ei pärjää puhtausvertailussa sähköllä kulkevan junakaluston kanssa.
 Venäläisille juna on itsestäänselvä vaihtoehto. Kiskot ovat olleet aina edullisin ja luontevin tapa liikkua paikasta toiseen.

Venäjällä junat eivät myöhästele ja palvelu pelaa – kiskot vievät suoraan vaikka Nizzaan, mutta ilmastosyillä matkustusta ei perustele kukaan


Summary: Oppilaille ei aiheutettu käräjäoikeuden mukaan vahinkoa, sillä arvosanoja muutettiin heidän edukseen.

Sastamalaisen rehtorin syyte virkavelvollisuuden rikkomisesta on hylätty.
 Sastamalan Sylvään koulun rehtoria  Jari Anderssonia  syytettiin virkavelvollisuuden rikkomisesta, kun hän muutti 16 oppilaan päättöarvosanaa. Andersson kiisti syytteen ja kertoi muuttaneensa arvosanoja keskiarvojen mukaisiksi oppilaiden yhdenvertaisen kohtelun ja oikeutetun edun perusteella.
 Kyse oli englannin arvosanoista. Anderssonin mukaan opettaja oli laskenut oppilaiden arvosanoja merkittävästi, ja tästä oli tullut valituksia huoltajilta ja oppilailta.
 Oppilaat kokivat, etteivät saaneet tunneilla tarpeeksi tukea, eivät ymmärtäneet opetusta, minkä vuoksi arvosanat laskivat. Arvosanojen poikkeamiseen oli kiinnittänyt ensin huomiota muu henkilökuntaan kuuluva kuin rehtori. Oppilaat ja oppilaiden vanhemmat olivat rehtorin mukaan häneen jatkuvasti yhteydessä asiasta.
 Rehtori oli puhunut asiasta opettajan kanssa, mutta arvosanat antanut opettaja oli ilmoittanut pysyvänsä arvioinnissa. Tämän jälkeen rehtori muutti hallintopäätöksellä ainakin 16 oppilaan arvosanat.
 Teko katsottiin vähäiseksi
 Pirkanmaan käräjäoikeus hylkäsi syytteen virkavelvollisuuden rikkomisesta. Käräjäoikeuden mukaan arvosanojen muuttaminen oli riidatonta. Riitaista asiassa oli, saako näin tehdä.
 Anderssonin tekemä hallintopäätös asiassa ei perustunut käräjäoikeuden mukaan perusopetuksesta annettuihin säännöksiin, mistä rehtorin on täytynyt asemansa perusteella olla tietoinen. Virkavelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan, jos teko ei ole vähäinen.
 Käräjäoikeus katsoi, että mainituissa olosuhteissa Anderssonin menettelyä on pidettävä kokonaisuuteena arvostellen vähäisenä. Oppilaille ei ole aiheutettu käräjäoikeuden mukaan vahinkoa, sillä arvosanoja on muutettu heidän edukseen.
 Käräjäoikeuden mukaan rehtorin teon moitittavuutta lisää puolestaan se, että kyse ei ollut yksittäisen arvosanan muuttamisesta.
 Aluehallintovirasto (avi) on tehnyt viime vuonna samasta asiasta ratkaisun .
 Avin mukaan Andersson ei olisi saanut muuttaa arvosanoja omin päin.
 Syytteen tultua hylätyksi todistelukustannukset jäävät asiassa valtion maksettavaksi.
 Käräjäoikeuden tuomio ei ole lainvoimainen eli siitä voi valittaa.
 Lue lisää:
 Sastamalalaisen koulun rehtoria syytetään virkavelvollisuuden rikkomisesta

Rehtori muutti 16 oppilaan arvosanat – syyte virkavelvollisuuden rikkomisesta hylättiin