Summary: Uusi viiksi-ilmiö villitsee Intiaa. Brändistrategistin mukaan lentäjästä on tulossa uusi superbrändi.

Intialaiset saivat viime viikolla uuden sankarin, kun Pakistan vapautti intialaisen sotilaslentäjä  Abhinandan Varthamanin . Samalla Varthamanin erikoisista viiksistä tuli muoti-ilmiö Intiassa.
 Pakistanin ilmavoimat ampuivat Varthamanin ohjaaman Mig-21 -koneen alas viime viikolla. Lentäjä putosi Pakistanin puolelle rajaa ja jäi vangiksi.
 Pakistan palautti Varthamanin Intiaan viime perjantaina. Pakistan kutsui  lentäjän luovuttamista "rauhaneleeksi" , joka voi liennyttää jännitteitä ja ehkäistä uuden sodan Pakistanin ja Intian välillä.
 Intian ja Pakistanin välit kiristyivät, kun pakistanilaisen terroristijärjestön jäsen  surmasi itsemurhaiskulla 40 intialaista  puolisotilaallisten joukkojen jäsentä helmikuun puolivälissä Kashmirissa.
 Intialaisten tiedotusvälineiden mukaan monet intialaiset miehet haluavat nyt samanlaiset viikset kuin Varthamanilla kunnioittaakseen lentäjän rohkeutta.
 Pakistanin asevoimat julkaisi kuvan vangitusta Abhinandan Varthamanista. Lentäjä jäi Pakistanin vangiksi 27. helmikuuta 2019, kun Pakistanin ilmavoimat ampuivat alas hänen ohjaamansa hävittäjän. AOP
 Abhinandan-tyylisiä viiksiä kutsutaan Intiassa nimellä "gunslinger moustache" eli vapaasti suomennettuna "revolverisankariviikset".
 Intialaiset ovat innostuneet jakamaan sosiaalisessa mediassa kuvia sankarilentäjän innoittamista viiksistään.
 Intialaiset poliitikot, entiset sotilaat ja julkisuuden henkilöt ovat ylistäneet Varthamanin rohkeaa käytöstä vaikeissa olosuhteissa vankeutensa aikana Pakistanissa.
 Kun Varthamanin kone oli pudonnut maahan Pakistanissa, sosiaalisessa mediassa levisi videoita, joissa siviilivaatteisiin pukeutuneet miehet pahoinpitelivät ja retuuttivat vesilammikossa makaavaa lentäjää. Joissakin valokuvissa hänen kasvonsa olivat veressä.
 Ministeri  Subhas Rao Bamre  tapasi sunnuntaina Varthamanin armeijan sairaalassa Delhissä.
 Brändistrategisti  Ramesh Tahiliani  sanoi intialaiselle uutistoimisto PTI:lle, että Abhinandanista on tulossa uusi superbrändi. Koko Intia tuntee nyt miehen.
 Esimerkiksi Intian merkittävimpiin liikemiehiin kuuluva Mahindra Groupin hallituksen puheenjohtaja  Anand Mahindra  toivotti Varthamanin tervetulleeksi kotiin Twitterissä.
 Tahiliani arvioi PTI:lle  The Times of Indian  mukaan, että lentäjän rohkeus ja pelottomuus on jotain, mitä tavalliset miehet eivät ehkä pysty jäljittelemään.
 Siksi monet miehet pyrkivät matkimaan Varthamanin muita ominaisuuksia.
 – Abhinandanin tapauksessa hänen partansa on tunnistettavin ominaisuus. Se symboloi nyt ylpeyttä ja arvokkuutta, Tahiliani sanoi PTI:lle.
 Tahiliani arvioi runollisesti, että Varthamanin rehevät viikset virtaavat tämän kasvoilla kuin lentokoneen sulava lentorata taivaalla.
 Hänen mukaansa se jää nähtäväksi, onko Abhinandanin tyylissä kyse vain lyhytaikaisesta villityksestä vai muodostuuko siitä pitempiaikainen muoti.
 Lue myös:
 Yhdysvallat haluaa tietää, käyttikö Pakistan F-16-hävittäjiä intialaiskoneen pudottamiseen
 Pakistan palauttamassa napatun lentäjän, lentokentät aukeavat osin
 Pakistanin ilmatilan sulku jatkuu ja se vaikuttaa tuhansien matkustajien lentoihin – myös suomalaisten
 Pitäisikö huolestua, kun kaksi ydinasevaltaa ampuu kovilla? Neljä kysymystä Intian ja Pakistanin selkkauksesta
 Pakistan on sulkenut ilmatilansa ja tehnyt ilmaiskuja Intiaan – kaksi Intian hävittäjää pudotettu

Intialaiset hullaantuivat Pakistanin alasampuman lentäjän erikoisesta naamakarvoituksesta – miehet haluavat nyt "revolverisankariviikset"


Summary: Koodareita koitetaan haalia hommiin täydennys- ja muuntokoulutuksilla. Myös työnantajilta tarvittaisiin panostusta.

Tästä on kyse Suomessa on jo pitkään ollut pula osaavista koodareista Erilaisten arvioiden mukaan töitä voisi olla jopa 10 000 uudelle koodarille Ratkaisua osaajapulaan haetaan erilaisilla täydennys- ja muuntokoulutuksilla
 Turun yliopiston täydessä luentosalissa istuu maanantaiaamuna hyvin monipuolinen joukko ihmisiä. Iät ja koulutustaustat vaihtelevat.
 Uusi it-alan täydennyskoulutus on houkutellut paikalle opiskelijoita erilaisista lähtökohdista. On it-alalla pitkään olleita, alalle palaajia ja harrastuksen kautta ohjelmoinnista innostuneita.
 Yksi 30:sta salissa istuvasta on turkulainen  Sirje Hanski . Hän on entisiä nokialaisia ja viime vuodet katsonut it-alaa vähän toisesta näkökulmasta.
 – Olen ollut opettamassa senioreille laitteiden ja verkkopalveluiden käyttämistä. Halusin taas tulla kokeilemaan, miltä tämä puoli näyttää. Tiedän, että kaikki on mennyt paljon eteenpäin, Hanski sanoo.
 Ohjelmointi vetää
 Turun yliopiston Full Stack -täydennyskoulutus on yksi askel kohti sitä, että Suomen huutava koodaripula saadaan hellittämään.
 Jyväskylän yliopiston noin vuoden takaisen selvityksen mukaan it-alalle tarvitaan 8 000 uutta tekijää. Pelkästään Varsinais-Suomeen tarvittaisiin tuhat uutta työntekijää.  Joidenkin arvioiden mukaan töitä olisi jopa yli 10 000 koodarille.
 – Teollisuudella menee tällä hetkellä hyvin ja ohjelmistoja tarvitaan joka paikassa. Kyseessä ei siis ole pelkästään ohjelmistoteollisuuden nousu. Kun suomalaisessa yhteiskunnassa asiat sujuvat, kehitetään asioita ja tarvitaan ohjelmistoja, tulee kasvava tarve osaajille, sanoo erikoistutkija  Tuomas Mäkilä  Turun yliopistosta.
 Ohjelmisto- ja e-business ry:n  selvityksen mukaan  yli 85 prosenttia yrityksistä kasvaa ja yli 70 prosenttia palkkaa lisää työvoimaa.
 Paula Collin / Yle
 Myös työttömiä it-alan osaajia on. Tuomas Mäkilän mukaan se johtuu siitä, että ala on jakautunut hyvin moneen suuntaan.
 – Olemme huomanneet, että on paljon ihmisiä, jotka ovat opiskelleet elektroniikkaa ja laitteistokehitystä. Sillä puolella työpaikkoja ei välttämättä samalla tavalla ole.
 Tämän on huomannut myös  Arto Laine , joka on yksi Turun yliopiston täydessä luentosalissa istuvista 30 opiskelijasta. Laine on opiskellut elektroniikkaa ja tietotekniikkaa yliopistossa, mutta huomannut, että täydennyskoulutukselle olisi tarvetta.
 – En ole saanut enää elektroniikkatöitä, kun kaikki on muuttunut ohjelmoinnin suuntaan. Yritän nyt itsekin panostaa siihen, Laine sanoo.
 Turun yliopiston uusi koulutus käsittelee full stack -kehitystä, jossa keskitytään web-teknologioihin. Tuomas Mäkilän mukaan se on juuri se suuntaus, johon tarvitaan tekijöitä tällä hetkellä eniten.
 Korkeakoulut ja työnantajat töihin
 Koulutukset ovat tärkeässä roolissa, kun it-alan osaajapulaa ratkaistaan. Kahdeksan suomalaisyliopiston verkosto aloitti syksyllä kaksivuotisen maisterikoulutuksen  muuntokoulutuksena , ja täydennyskoulutuksia on järjestetty muuallakin.
 Turun yliopistossa ollaan parhaillaan miettimässä sellaistakin ratkaisua, jossa opetusta voitaisiin tarjota jopa yksittäisinä kursseina. Silloin työelämässä olevat pystyisivät paremmin päivittämään osaamistaan.
 Kaikki ei kuitenkaan ole kiinni korkeakouluista.
 – Tämä vaatii kaikkien osapuolten aktivoitumista. Työnantajien pitää rummuttaa, että tämä on kiinnostava ala, jonne kannattaa hakeutua ja jossa on työmahdollisuuksia, Tuomas Mäkilä sanoo.
 Lue lisää:
 Digiosaajien puute uhkaa kansantaloutta – "koulutusmäärät kaksinkertaistettava"
 Kilpailu koodareista on nyt veristä: pelkkä kova palkka ei riitä, vaan työntekijöitä houkutellaan myös parturipalveluilla ja nimikko-oluella

Jopa 10 000 työpaikkaa koodareille, mutta tekijät puuttuvat – "Vaatii kaikkien osapuolten aktivoitumista"


Summary: Voiko yli sata vuotta sitten elänyt nutturapää kiinnostaa lapsia ja nuoria? Kyllä. On kerrottava Minna Canthin rohkeudesta ja unelmista.

Lankakauppias, seitsemän lasta, kuolema ja tasa-arvo.
 Ne ovat jääneet lapsille mieleen  Minna Canthista . He ovat olleet katsomassa  Sytkyt -nukketeatterin esitystä  Juhlitaan Minnaa .
 Siinä nukkenäyttelijä  Juha Laukkanen  kertoo kirjailijan värikkäästä elämästä.
 – Kerron, miten elettiin ennen vanhaa ja minkälaista oli seitsemän lapsen yksinhuoltajan perhe-elämä. Tutuiksi tulevat sen ajan musiikki ja tavat.
 "Kyllä 5-vuotiaankin täytyy vähän tietää, mistä sitä tullaan ja mihin mennään."  Juha Laukkanen
 Laukkasen mielestä niin aikuisten kuin lastenkin on hyvä tietää, miten merkittävä vaikuttaja, kirjailija ja journalisti Canth oli.
 Hän on huomannut, että aikamatka 1800-luvulle kiehtoo lapsia.
 – Mielestäni historia on tärkeä asia ja kyllä 5-vuotiaankin täytyy vähän tietää, mistä sitä tullaan ja mihin mennään.
 Nukkenäyttelijä Juha Laukkanen kannustaa lapsia ja nuoria unelmoimaan ja olemaan Minnan tavoin rohkeita. Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Rautaisannos supernaista
 Minna Canthin syntymästä on 19. maaliskuuta kulunut 175 vuotta . Sen kunniaksi kevään aikana järjestetään lukuisia  tapahtumia .
 Myös lapset ja nuoret saavat rautaisannoksen Minnaa.
 Historian supernaisesta kerrotaan päiväkodeissa. Canthin näytelmiä pohditaan koulujen äidinkielentunneilla. Elämäntyö tulee tutuksi  teatteriesityksissä  ja näyttelyissä.
 "Minna Canth on keskeinen henkilö suomalaisessa historiassa."  Leena Virtanen
 Korttelimuseossa  Kuopiossa on esillä kuvitusnäyttely  Minna Canthista kertovasta lastenkirjasta. Kuvat on tehnyt  Sanna Pelliccioni  lastenkirjailija  Leena Virtasen  kirjoittamaan kirjaan.
 Minna Canthin uskomaton elämä ja vaikuttavat teot  on ensimmäinen lapsille suunnattu elämäkertakirja suomalaisesta naisesta.
 Kuvittaja Sanna Pelliccionin mielestä koulussa puhutaan nykyisin enemmän Minna Canthista kuin hänen lapsuudessaan. Tapio Rissanen / Yle
 Kirjan kuvissa Canth juo rakastamaansa kahvia, pelaa korttia ja tapaa köyhiä.
 – Persoonan yksityiskohtien löytäminen on herkullisinta. Minusta on kiehtovaa, kuinka Minna kulki vanhanaikaisissa vaatteissa ja hiustyylissä välittämättä muiden mielipiteistä, kuvittaja Sanna Pelliccioni sanoo.
 – Hän uskalsi seurata intohimoaan. Hän oli rohkea ja osasi jättää omaan arvoonsa saamansa kovan arvostelun.
 Lastenkirjailija Leena Virtanen muistuttaa, että muualla maailmassa naisista kertovien kuvakirjojen tekeminen lapsille on jo pitkään ollut ilmiö.
 – Minna oli monipuolinen. Hänestä riittää kerrottavaa myös lapsille. Kaikki ei mahtunut yhteen pieneen kuvakirjaan.
 – Minna Canth on keskeinen henkilö suomalaisessa historiassa ja kulttuurielämässä, Virtanen muistuttaa..
 Lastenkirjailija Leena Virtasen Minna Canthista kirjoittama kirja on Suomen supernaisia -kirjasarjan ensimmäinen teos. Tapio Rissanen / Yle
 Minna-kirjoja lapsille ja nuorille
 Canthin nimi tulee nyt vastaan  useissa uusissa lasten ja nuorten kirjoissa .
 Elina Lappalaisen  kirjoittama  Ihmeellinen Minna ja suomalaiset suurnaiset  sekä  Vilja-Tuulia Huotarisen   Heistä tuli taiteilijoita  rohkaisevat tyttöjä näkymään ja kuulumaan.
 Ida Salmisen   Tarinoita suomalaisista tytöistä jotka muuttivat maailmaa  sekä  Elina Tuomen   Itsenäisiä naisia – 70 suomalaista esikuvaa  ovat nuorille suunnattuja kokoomateoksia.
 Yleisö-Finlandialla  palkittu  Taru Anttosen ja Milla Karppisen   Sankaritarinoita tytöille  on kirja rohkeista suomalaisista naisista eri vuosikymmeniltä.
 Juhlavuoden kunniaksi lapsille ja nuorille on ilmestynyt useita kuvakirjoja ja kokoomateoksia, joista voi lukea kirjailijan värikkäästä elämästä. Johannes Niva / YLE
 Minna Canth ei ole menettänyt merkitystään aikansa radikaalina ja päähänpotkittujen puolustajana.
 – Minna on esikuvanainen ja lapsilla pitää olla esikuvia. Mielellään myös naisesikuvia, lastenkirjailija Leena Virtanen muistuttaa.
 Minna Canth 1844-1897 Kirjailija, lehtinainen, yrittäjä, vaikuttaja. Kirjoitti näytelmiä, pienoisromaaneja ja novelleja. Tasa-arvon ja koulutuksen edistäjä. Ferdinand Canth kuoli v. 1879 ja Minna jäi 7 lapsen yksinhuoltajaksi. 19.3.2019 Canthin syntymästä 175 vuotta.
 – Naisten oikeudet eivät ole itsestäänselvyys oikeastaan missään päin maailmaa. On tärkeää, että lapset saavat siitä tietoa lapsentasoisesti ja tietävät, että asioihin voi vaikuttaa, kuvittaja Sanna Pelliccioni sanoo.
 Juha Laukkanen toivoo, että lapset ja nuoret ottaisivat Minnasta mallia ja uskaltaisivat antaa unelmilleen siivet.
 – Sekä tyttöjen että poikien tulee voida uskoa itseensä. Kaikki elämässä on mahdollista.
 Tasa-arvo on hyvä sen takia, ettei tarvis aina riidellä, mistä leikkii.   Mette Hujo, 6 vuotta
 Teatteriesityksen päätteeksi Laukkanen kertoo lapsille, että maaliskuussa nostetaan  Suomen lippu salkoon Minna Canthille ja tasa-arvolle.
 Esitys saa 6-vuotiaat kuopiolaislapset miettimään, mitä tasa-arvo tarkoittaa.
 – Se on sitä, että on helpompi aina päättää mitä tekee,  Niilo Rinkinen  tuumaa.
 Myös  Mette Hujosta  tasa-arvo on hyvä juttu.
 – Sen takia, ettei tarvis aina riidellä, mistä leikkii. Se on sellaista, että pojat ja tytöt voi tehdä samoja asioita.
 Mitä mieltä sinä olet Minna Canthin merkityksestä? Ota osaa keskusteluun. Keskustelu sulkeutuu klo 22.00

Minna Canth oli aikansa radikaali ja päähänpotkittujen puolustaja – nyt hänen värikkäästä elämästään tehdään esityksiä enemmän kuin koskaan


Summary: Helsingin Hämeentiellä alkoi tänään maanantaina mittava peruskorjausurakka. Aamun työmatkaliikenne sujui suhteellisen hyvin eikä suurempia liikennesumppuja päässyt syntymään.

Hämeentiellä tänään maanantaina alkaneesta remontista aiheutui keskustaan isoja  liikennejärjestelyitä.  Hämeentiellä otettiin käyttöön muun muassa yksityisautojen läpiajokielto. Lisäksi Hämeentiellä liikennöineet raitiovaunut siirtyivät käyttämään Sturenkadun poikkeusreittiä.
 Uusien järjestelyjen ennakoitiin aiheuttavan pahoja ruuhkia aamun työmatkaliikenteeseen.
 Hämeentiellä aamun liikenne sujui kuitenkin yllättävän rauhallisesti.
 Sturenkadulle autojen sekaan ilmestyneet raitiovaunut ruuhkauttivat aamun liikennettä varsinkin Mäkelänkadun risteyksessä. Pahemmilta liikennesumpuilta kuitenkin vältyttiin.

Hämeentien jättimäinen remontti alkoi Helsingin aamussa sujuvasti – video


Summary: Rikosoikeuden professori Matti Tolvanen arvioi, että matkustuskielto on kova toimenpide kansalaistottelemattomuudesta.

Poliisi on määrännyt matkustuskieltoa kahdelle kaivosyhtiö Dragon Miningin toimintaa vastustavalle mielenosoittajalle.
 Toiselle mielenosoittajalle määrätty matkuskielto koskee kaikkiaan viittä kuntaa. Ylen haltuunsa saaman asiakirjan mukaan kyseinen henkilö ei saa oleskella Lempäälän, Akaan, Nokian eikä Sastamalan alueella. Toisen matkuskielto koskee Ylen tietojen mukaan Valkeakoskea ja Sastamalaa.
 Poliisin mukaan alueet on rajattu siten, että mielenosoittajat eivät voisi häiritä Dragon Miningin toimintaa. Viime aikoina mielenosoittajat ovat  useaan otteeseen  estäneet töitä Valkeakosken Kaapelinkulman kaivosalueella ja myös Sastamalan Stormissa saijaitsevalla rikastamolla.
 Laajaan matkustuskieltoon määrätty on matkustuskieltopäätöksen mukaan kiivennyt Valkeakoskella muun muassa kallioporakoneen rakenteisiin , jolloin koneen kuljettajan on pitänyt lopettaa työnteko. Sama henkilö on kiivennyt Sastamalan rikastamon alueella murskaamon rakenteisiin.
 Oikeusoppinut pitää kovana toimenpiteenä
 Poliisin mukaan matkustuskiellon pohjarikos on pakottaminen, josta voidaan tuomita maksimissaan kahdeksi vuodeksi vankeuteen.
 Rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvasen  mukaan on olemassa useampia korkeamman oikeuden ratkaisuja, joissa vastaavista teoista on tuomittu juuri pakottamisena.
 Matkustuskiellon määräämistä Tolvanen pitää kuitenkin poikkeuksellisena, vaikka lain mukaan se on mahdollinen.
 – En ole koskaan ennen kuullut, että toiminnnan estämiseen olisi käytetty matkustuskieltoa. Yleensä niitä on käytetty väkivaltarikoksissa, vapauteen kohdistuvissa rikoksissa ja toistuvissa omaisuusrikoksissa, Tolvanen sanoo.
 Lain mukaan pidättämiseen oikeutettu virkamies voi määrätä rikoksesta todennäköisin syin epäillyn matkustuskieltoon, jos rikoksesta säädetty ankarin rangaistus on vähintään vuosi vankeutta ja on syytä epäillä esimerkiksi, että henkilö jatkaa rikollista toimintaa.
 Tolvasen mukaan matkustuskielto on kova toimenpide, sillä yleensä mielenosoituksiin liittyvästä pakottamisesta selviää sakolla.
 – Ei näistä kansalaistottemattomuuksista ole sakkoja enempää koskaan tuomittu. Siinä pitäisi sitten oikeasti olla kyse väkivallasta, Tolvanen sanoo.
 Matkustuskiellon rikkominen voi johtaa vangitsemiseen
 Poliisin päätös matkustuskiellosta on kahden kuukauden mittainen. Siihen määrätyn on ilmoittauduttava kerran viikossa poliisiasemalla.
 Jos mielenosoittajat rikkovat matkustuskieltoa, poliisi voi ottaa heidät kiinni ja jopa esittää vangitsemista.
 Viiden kunnan alueelle määrättyä matkustuskieltoa Tolvanen pitää laajana.
 – Tuntuisi luontevalta, että päätös koskisi vain nimenomaisia työntekopaikkoja. Muiden kuntien alueella sen voimassaoloa voi hyvin kysyä. Liikkumisvapaus on kuitenkin Suomessa vahva perusoikeus.
 Jos tapaus riitautettaisiin, tuomioistuin joutuisi pohtimaan suhteellisuusperiaatetta eli sitä, onko pakkokeino oikeassa suhteessa tavoiteltavaan päämäärään.
 – Siihen en yksiselitteistä vastausta osaa antaa, mutta suhteellisuusperiaate on kyllä painava, Tolvanen sanoo.
 Hän pitää päätöstä oikeudellisesti kiinnostavana, vaikka sanookin, että ei ole erityisesti kansalaistottelemattomuuden kannattaja, eikä halua ketään yllyttää.
 – Olisi hyvä, että joku veisi tämän tuomioistuimeen, niin asiasta saataisiin päätös.
 Poliisi: matkustuskielto yleinen työväline
 Matkustuskiellon määrännyt Sisä-Suomen poliisin rikoskomisario  Antti Uusipaikka  sanoo, että poliisille matkustuskielto on melko yleinen työväline.
 – Matkustuskielto on vapauteen kohdistuvista rangaistuksista selkeästi lievin. Pyritään siihen, ettei tarvitse henkilön vapauteen kajota sen enempää. Vaihtoehtona olisi se, että esitetään vangitsemista, Uusipaikka sanoo.
 Usean kunnan alueelle ulottuvaa matkustuskieltoa poliisi perustelee kaivoksen ja rikastamon välisillä kuljetuksilla.
 Poliisin mukaan matkustuskieltoon määrätty on riitauttanut matkustuskiellon. Asia on tulossa Pirkanmaan käräjäoikeuden käsittelyyn Tampereella jo lähipäivinä. Poliisi pitää pakkokeinokäsittelyä hyvänä.
 – Hyvä, että nämä herättävät keskustelua, Uusipaikka sanoo.

Mielenosoittaja kiipesi rakenteisiin kultakaivoksella ja rikastamolla, poliisi määräsi matkustuskiellon – oikeusoppinut ihmettelee


Summary: Edellinen hallitus leikkasi, mutta nyt puolustusvoimiin tarvittaisiin 605 uutta tehtävää. Toiveen hintalappu on 45 miljoonaa euroa.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Puolustusvoimien henkilöstöä on vähennetty reippaalla otteella, mutta nyt tarvittaisiin täyskäännös.
 Puolustusministeri  Jussi Niinistön  (sin.) mukaan puolustusvoimiin tarvitaan muun muassa digiosaajia. Tarkemmin sanottua uusia tehtäviä pitäisi tulla 605 lisää.
 – Turvallisuusympäristön muutos on edellyttänyt valmiuden kehittämistä ja uusien suorituskykyjen rakentamista, josta mainittakoon kyber, Niinistö sanoi valtakunnallisen maanpuolustuskurssin avajaistilaisuudessa.
 Ministeri avasi vaalikauden viimeisen maanpuolustuskurssin Helsingin Säätytalossa tänään maanantaina.
 Sotilastiedustelun lisäksi tarvetta on perustehtävissä, kuten varusmiesten kouluttamisessa ja kertausharjoitusten järjestämisessä.
 Ministeri muistuttaa, että edellisen hallituksen päättämässä puolustusvoimien uudistuksessa vähennettiin 2 300 henkilöä.
 Kymmeniä miljoonia lisää
 Lisähenkilöstöä tarvitaan Niinistön mukaan uuden lainsäädännön, muun muassa tiedustelulakien takia. Lisäksi kansainväliset tehtävät työllistävät. Niinistö otti siitä esimerkiksi keväällä 2021 pidettävän suursotaharjoituksen.
 Uutta koulutettua henkilöstöä ei ole saatavilla heti, mutta uudet tehtävät pitäisi täyttää ministerin ja pääesikunnan arvion mukaan 2020-luvun puoleen väliin mennessä.
 Lisähenkilöstön hintalappu olisi noin 45 miljoonaa euroa.
 – Tämä edellyttää lisärahoitusta, jotta henkilöstö-, toiminta- ja materiaalikulut pysyvät tasapainossa, Niinistö muotoili.
 – Kissa on nostettava pöydälle seuraavissa hallitusneuvotteluissa.
 Hänen mukaansa ilman lisäresursseja puolustusta ei voida säilyttää uskottavalla tasolla.
 "Miekat taloiksi"
 Myös puolustusvoimain komentaja Jarmo Lindberg otti maanpuolustuskurssin puheessaan tähtäimeensä talouden ja kasvavat kiinteistökulut. Tällä hetkellä puolustusvoimien toimintamenoista kymmenen prosenttia menee kiinteistöihin eli käytännössä valtion liikelaitokselle, Senaatti-kiinteistöille.
 Puolustusvoimien tarvitsemiin kiinteistöihin ei voi Lindbergin mukaan soveltaa vakiomuotoista toimistojen vuokramallia. Komentaja tuskailee, että kiinteistökulut jatkavat kasvuaan, vaikka puolustusvoimien erilaisten tilojen määrää on vähennetty. Hänen mukaansa valtion liikelaitokselle Senaatille maksettavat vuokrat ovat suurempia kuin kiinteistöjen aiheuttamat kustannukset.
 Lindbergin mukaan nykymalli nakertaa jopa puolustusvoimien toimintaedellytyksiä, kun rahat menevät enenevissä määrin kiinteistöihin esimerkiksi koulutuksen, valmiuden ja materiaalihankintojen kustannuksella.
 – Olemme takomassa miekat taloiksi.
 Toiveena edes selvitys
 Lindbergin mukaan vuokrat eivät saisi perustua markkinahintoihin vaan ainoastaan suoriin kustannuksiin. Hänen mukaansa muut turvallisuusviranomaiset tuskailevat samaa ongelmaa.
 Lindberg oli aiemmin sotatalouspäällikkö ja oli puolitoista vuotta selvitysryhmässä, jonka työn tuloksena ei saatu suurempaa muutosta aikaan. Nytkään hän ei odota nopeaa ratkaisua.
 – Hyvä jos hallitusohjelmassa päätettäisiin ainakin selvittää millainen eri turvaviranomaisten kiinteistömallin tulisi olla.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto on pyytänyt keskusrikospoliisia tekemään esiselvityksen Lindbergin menettelystä kohua herättäneessä Lemmenjoen vapaaehtoisissa kertausharjoituksissa. Komentaja sanoo, että ei ole ollut KRP:n kuultavana ainakaan toistaiseksi.
 – En ole tietoinen tutkinnan etenemisestä. KRP kertoo asiasta, jos on jotain kerrottavaa, Lindberg kuittaa.

Niinistön jäähyväistoive: Puolustusvoimiin tarvitaan satoja uusia virkoja – kyber-uhat työllistävät


Summary: Epäilty mies puukotti kahta aikuista ja kolmea alaikäistä lasta.

Helsingin Pohjois-Haagassa sunnuntaina tapahtunutta puukotusta tutkitaan yhtenä murhan yrityksenä, yhtenä tapon yrityksenä ja kolmena törkeänä pahoinpitelynä.
 Tutkinnanjohtajan, rikoskomisario  Jari Kosken  mukaan rikosnimikkeet perustuvat tutkinnassa tähän mennessä saatuihin tietoihin, mutta saattavat muuttua tai tarkentua vielä tutkinnan edetessä.
 Vuonna 1985 syntynyt mies puukotti Pohjois-Haagassa Santavuorentiellä kahta aikuista, joista toinen on epäillyn entinen puoliso. Mies aiheutti lisäksi vammoja kahdelle kouluikäiselle ja yhdelle alle kouluikäiselle lapselle.
 Lapset ovat epäillyn ja tämän uhriksi joutuneen entisen puolison yhteisiä lapsia. Poliisin mukaan sairaalaan viedyt uhrit eivät ole hengenvaarassa.
 Epäillyn tekijän henkilöllisyys on poliisin tiedossa, mutta teon motiivia selvitellään yhä.
 Lue myös:
 Poliisi: Mies puukotti kahta aikuista Helsingissä, aiheutti vammoja myös kolmelle lapselle – epäilty kateissa

Poliisi: Haagan puukotuksia tutkitaan murhan yrityksenä – tekijä edelleen karkuteillä


Summary: Viisi Grammya voittanut laulaja Christina Aguilera esiintyy Pori Jazzissa 19. heinäkuuta.

Yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä  Christina Aguilera  saapuu heinäkuussa Suomeen. Aguilera konsertoi Pori Jazzissa perjantaina 19. heinäkuuta. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Aguilera saapuu Suomeen esiintymään.
 Aguilera kiertää kesällä Eurooppaa, mutta vierailu Porissa on Pori Jazzin mukaan Aguileran ainoa esiintyminen Skandinaviassa tänä vuonna.
 Christina Aguilera tunnetaan muun muassa hiteistään ”Beautiful”, ”Genie in a Bottle” ja ”Fighter”.
 Myynyt yli 40 miljonaa levyä
 38-vuotiasta Aguileraa pidetään yhtenä sukupolvensa lahjakkaimmista laulajista. Hän on voittanut viisi Grammya ja myynyt yli 43 miljoonaa levyä.
 Musiikkiuransa ohella Aguilera tunnetaan näyttelijänä, joka on nähty muun muassa vuonna 2010 ensi-iltansa saaneessa musiikkielokuvassa Burleski.
 Pori Jazzin pääkonsertit järjestetään Kirjurinluodon konserttipuistossa torstaina 18. -20. heinäkuuta. Festivaalin aiemmin julkaistuja esiintyjiä ovat muun muassa Toto, Stray Cats, Melody Gardot ja Angélique Kidjo.

Christina Aguilera ensimmäistä kertaa Suomeen – konsertoi Pori Jazzissa


Summary: Kilpikonnia salakuljetetaan lemmikeiksi mutta myös ruuaksi ja rohtojen raaka-aineiksi Aasiassa.

Poliisi on takavarikoinut 1 500 elävää kilpikonnaa Manilan lentokentällä Filippiineillä,  kertoo Britanian yleisradioyhtiö BBC.
 Tullivirkailijat löysivät eläimet neljästä matkatavarapaketista, joita kukaan ei ollut noutanut.
 Konnat oli kääritty ilmastointiteippiin, jotta ne eivät pääsisi liikkumaan pakkausten sisällä.
 Filippiinien tulli julkaisi kuvat löydetyistä kilpikonnista Facebook-sivuillaan. Facebook / Bureau of Customs NAIA
 Kilpikonnien myyntiarvo olisi katukaupassa ollut tullin mukaan noin 80 000 euroa.
 Useimmiten niitä myydään lemmikeiksi mutta niitä ostetaan Aasiassa myös ruuaksi sekä perinteisten rohtojen raaka-aineiksi.
 Eläinten salakuljettajaa uhkaa kahden vuoden vankeustuomio
 Poliisin mukaan salakuljettaja oli noussut lentokoneeseen Hongkongista Kiinasta. Poliisi arvioi, salakuljettaja oli epäillyt jäävänsä kiinni ja hylännyt kilpikonnat.
 Koneen matkustajille oli kerrottu eksoottisten eläinten salakuljettamisesta seuraavista ankarista rangaistuksista lennon aikana.
 Jos tekijä jää kiinni, häntä voi uhata kahden vuoden vankeustuomio sekä iso sakkorangaistus.
 1 500 kilpikonnan joukossa oli useita kilpikonnalajeja. Joukossa oli esimerkiksi harvinaisia kannuskilpikonnia.
 Konnat ovat nyt eläinten salakuljetukseen erikoistuneen yksikön suojissa, Filippiinien tullin sivuilla kerrotaan.

Poliisi löysi  matkatavaroista 1 500 ilmastointiteipillä sidottua elävää kilpikonnaa


Itä-Uudenmaan poliisi sai  sunnuntaiaamuna  puoli yhdeksän aikaan tehtävän Sipoon Söderkullaan Graniittitielle. Tehtävälle osallistui useita poliisin partioita sekä pelastuslaitoksen yksiköitä.
 Yksityisasunnossa sattuneessa välikohtauksessa kuoli yksi ihminen.
 Tällä hetkellä tapausta tutkitaan Itä-Uudenmaan poliisissa rikosnimikkeellä tappo ja tapaukseen liittyen  on otettu kiinni yksi henkilö. Tapaukseen ei epäillä liittyvän muita henkilöitä.
 Kuolemaan liittyvät yksilöitävät tapahtumat ovat vielä tarkentumatta ja tapauksen tukinta jatkuu tällä hetkellä Itä-Uudenmaan poliisissa muun muassa kuulusteluilla sekä teknisellä tutkinnalla.
 Tässä vaiheessa tutkintaa poliisi ei tiedota tapauksesta enempää.

Yksi ihminen kuoli yksityisasunnossa Sipoossa sunnuntaina – Poliisi tutkii tapausta tappona


Summary: Kokosimme, mitä talven aikana Oulussa julkisuuteen tulleista seksuaalirikosepäilyistä tiedetään maaliskuun alussa.

Tästä on kyse Oulun poliisi on tutkinut heinäkuusta alkaen 29:ää rikoskokonaisuutta, joissa epäillään törkeitä alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikoksia. Teoista epäillään 21:tä ulkomaalaistaustaista ja 9:ää Suomessa syntynyttä. Törkeiden seksuaalirikosten epäillään kohdistuneen 21 alaikäiseen uhriin. Syyttäjälle on edennyt neljä juttua, joista kahta ensimmäistä käsitellään jo oikeudessa. Kahdeksan epäillyn ja yhden uhrin niin sanottu laajin juttukokonaisuus on tarkoitus saada syyttäjälle ennen kesää.
 Viime viikkoina julkisuudessa on ollut vaihtelevia tietoja Oulussa tutkittavien törkeiden seksuaalirikosepäilyjen alaikäisten uhrien ja epäiltyjen määristä ja siitä, kuinka monta törkeää seksuaalirikosta Oulussa on tapahtunutkaan.
 MTV  uutisoi helmikuun lopulla 20 uhrista ja  Kaleva  22 uhrista. Luvut kuulostavat hurjilta, mutta kun niihin paneutuu tarkemmin, selviää, että uusia epäilyjä ei ole pariin viime viikkoon tullut.
 Ylelle rikosylikomisario  Markus Kiiskinen  kertoo, että heinä-helmikuussa tutkituissa jutuissa on nyt yhteensä 21 alaikäistä uhria. Aiemmin esimerkiksi Ylen uutisissa on kerrottu kahdestatoista uhrista.
 Hurjat määrät selittyvät lähinnä sillä, että lukuihin on nyt laskettu mukaan yhdeksän Suomessa syntyneen tekemiksi epäillyt rikokset. Aiemmin on puhuttu vain maahanmuuttajien tekemiksi epäillyistä rikoksista.
 Rikosylikomisario Markus Kiiskisen mukaan yhdeksän suomalaisen epäillyt teot ajoittuvat lähinnä kesään ja syksyyn. Lisäksi tutkinnassa on parin vuoden takaisia tapahtumia, joista rikosilmoitukset tehtiin tänä talvena.
 Myös tutkinnan eteneminen voi vaikuttaa epäiltyjen lukumäärään.
 – Tutkinnan edetessä henkilömäärät vaihtelevat, kun esille voi tulla uusia epäiltyjä tai osan kohdalla tutkinta lopetetaan, rikosylikomisario Kiiskinen kertoo.
 Tällä hetkellä poliisi epäilee 21:tä ulkomaalaistaustaista ja 9:ää suomalaissyntyistä henkilöä alaikäisiin kohdistuneista törkeistä seksuaalirikoksista.
 Uusin tutkinta aloitettiin helmikuun puolivälissä
 Viimeisimmät alaikäisiin kohdistuneet törkeät seksuaalirikosepäilyt tulivat Oulussa julki  helmikuun puolivälissä . Tuolloin poliisi alkoi tutkia kolmea törkeää raiskausta ja törkeitä lapsen seksuaalisia hyväksikäyttöjä.
 Tuolloin kerrottiin, ettäkolmen alaikäisen tytön epäillään joutuneen raiskatuiksi ja hyväksikäytetyiksi Oulussa tammi-helmikuussa. Nuorin tytöistä on noin 14-vuotias ja vanhin alle 18-vuotias.
 Rikosylikomisario Kiiskisen mukaan tutkinta on vielä alkuvaiheessa, mutta tällä hetkellä teoista epäillään kahta ulkomaalaistaustaista henkilöä. Aiemmin poliisi on kertonut tapauksiin liittyen vain yhdestä epäillystä.
 13 epäiltyä on edelleen tutkintavankeudessa
 Alaikäisiin kohdistuneista törkeistä seksuaalirikosepäillyistä syyttäjälle on siirtynyt neljä juttua.  Niistä ensimmäinen ehti Oulun käräjäoikeuden käsittelyyn viime viikolla .
 22-vuotiasta ulkomaalaistaustaista miestä epäillään törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta viime syksynä Tuirassa. Suljetuin ovin käytävää oikeuskäsittelyä jatketaan ensi viikolla.
 Oulun alaikäisiin kohdistuneissa törkeissä seksuaalirikosjutuissa on 21 ulkomaalaistaustaista epäiltyä, joten oikeusistunnoissa tarvitaan myös tulkkien apua.  Timo Nykyri / Yle
 Tänään maanantaina Oulun käräjäoikeudessa luettiin syytteet vuonna 1975 syntyneelle ulkomaalaistaustaiselle miehelle. Häntä epäillään törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä viime kesän ja syksyn aikana.
 Mies on vangittuna, kuten 12 muutakin ulkomaalaistaustaista epäiltyä tällä hetkellä, kertoo rikosylikomisario Markus Kiiskinen.
 Molemmissa oikeuteen edenneissä tapauksissa syytetyt kiistävät syyllistyneensä rikokseen.
 Laajin juttukokonaisuus syyttäjälle ennen kesää
 Rikosylikomisario Markus Kiiskinen arvioi, että juttuja saadaan nyt syyttäjälle tasaiseen tahtiin.
 Kahdeksan epäillyn laajin juttukokonaisuus teettää työtä kuitenkin pitkälle kevääseen.
 – Se on tarkoitus saada syyttäjälle ennen kesäkuuta, kertoo rikosylikomisario Markus Kiiskinen.
 Yhteen uhriin kohdistuneet epäillyt teot ajoittuivat vuosille 2017–2018. Aiemmin on kerrottu, että teot olisivat tapahtuneet viime kesän ja syksyn välisenä aikana.
 – Tämä ei suinkaan tarkoita sitä, että vyyhti olisi kestänyt kaksi vuotta, vaan teot ajoittuvat kahdelle eri vuodelle, Kiiskinen kertoo.
 Rikosylikomisarion mukaan epäillyistä osalla tekoajat ovat kuukauden mittaisia, osalla pidempiä. Osa epäillyistä myös tunsi toisensa.
 Poliisi valitsi poikkeuksellinen tiedotuslinjan
 Oulun alaikäisiin kohdistuneet seksuaalirikosepäillyt alkoivat paljastua poliisille viime kesänä.
 Rikosjuttujen lisäksi paljon keskustelua ja kysymyksiä on herättänyt poliisin tiedotuslinja, josta tehtiin päätös marras-joulukuun vaihteessa.
 – Marraskuun aikana ilmi tuli useita epäilyjä, joissa korostui sosiaalisen median osuus. Jutuissa oli havaittavissa grooming-tyyppistä toimintaa, minkä takia päätimme tiedottaa asiasta, rikosylikomisario Markus Kiiskinen kertoo.
 Grooming tarkoittaa  lapsen houkuttelua seksuaalisiin tarkoituksiin esimerkiksi sosiaalisessa mediassa. Suomen hallitus on esittänyt 1,5 miljoonan euron rahoitusta grooming-ilmiön ja muun häirinnän torjuntaan. Kaikkiaan alaikäisiin kohdistuvien seksuaalirikosten ehkäisemiseen suunnitellaan noin viiden miljoonan erityisrahoitusta.
 Oulun seksuaalirikosepäillyissä osassa yhteydenotto on tapahtunut netin kautta, ja osassa epäilty ja uhri ovat tunteneet toisensa entuudestaan.
 Poliisin mukaan kaikista törkeistä alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikosepäillyistä ei tiedoteta automaattisesti, vaan päätökset tehdään tilannekohtaisesti.
 Lue myös:   Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta "ilmiön"

Toinen Oulun törkeä seksuaalirikosepäily oikeudessa –Tämän tiedämme nyt uhrien ja epäiltyjen määristä ja poliisitutkinnasta


Summary: Tornadojen tuhoista ei ole vielä saatavissa kuvamateriaalia, mutta Scott Fillmerin Reutersille toimittaman videon perusteella se on tehnyt pahaa jälkeä.

Kymmeniä on kuollut tornadojen sarjan iskiessä Alabaman ja Georgian osavaltioihin sunnuntaina yöllä Suomen aikaa.
 Lisäksi useita ihmisiä on viety sairaalaan vakavien vammojen takia. Myös aineelliset vahingot ovat merkittäviä. Esimerkiksi monet asuinrakennukset ovat vaurioituneet pahasti.
 Lisäksi paikallisen ilmatieteen laitoksen mukaan Alabaman ja Georgian rajalla oleva lentokenttä ja palolaitos ovat tuhoutuneet.
 Lue lisää tästä:
 Yhdysvalloissa 23 ihmistä kuollut tornadoissa – uhrien joukossa lapsia

Yhdysvalloissa tornadot jättivät jälkeensä maiseman kuin sodan jäljiltä sodan jäljiltä – katso video


Summary: Sähkölaitteista alkaneita tulipaloja oli viime vuonna peräti 2 500.

Sähköpaloissa kuoli 11 ihmistä vuonna 2018, mikä on vähiten viiteen vuoteen, kertoo Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes tiedotteessaan. Kuudessa kuolemantapauksessa palo alkoi sähköliedestä.
 Sähköpaloissa on kuollut 2010-luvulla keskimäärin 15 ihmistä vuodessa. Vuosina 2014 ja 2016 sähköpalokuolemia oli yli 20.
 Sähkölaitteesta tai -asennuksesta alkaneita tulipaloja oli vuonna 2018 noin 2 500. Määrä on pysynyt vuodesta toiseen melko samana. Tukesin mukaan sähköpalojen suurin yksittäinen syy oli lieden valvomaton tai huolimaton käyttö.
 – Yleisin palon aiheuttaja on lieden unohtuminen päälle tai sen kytkeytyminen vahingossa päälle, jolloin liedelle jäänyt ruoka tai palava materiaali on syttynyt tuleen, kertoo Turvallisuus- ja kemikaaliviraston ylitarkastaja  Jukka Lepistö  tiedotteessa.

Sähköpalojen aiheuttamat kuolemat vähenivät


Summary: Viime viikolla Lontoossa ihasteltiin keväistä kukkamerta, Prahan eläintarhaan syntyi kirahvinpoikanen ja Rio de Janeiron täytti karnevaalihumu. Katso viikon kiinnostavimmat uutiskuvat.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Kaksitoistapäivää vanha kirahvin poikanen Prahan eläintarhassa 25. helmikuuta. Pieni kirahvi on 84. kirahvi joka on syntynyt Prahan eläintarhassa. Martin Divisek / EPA
 Wienin oopperatanssiaiset 28. helmikuuta. Tanssiaiset ovat järjestyksessään jo kuudettakymmenettäkolmatta kertaa. Florian Wieser / EPA
 Senegalilainen Modu Sambo kalastamassa 26. helmikuuta lähellä Ngor-kylää joka on elänyt viimeiset 400 vuotta kalastamalla. Kansainvälisten yhtiöiden tehokalastus uhkaa kyläläisten toimeentuloa. Nic Bothma / EPA
 Dominikaanisen tasavallassa juhlittiin 175. itsenäisyyspäivää 27. helmikuuta. Orlando Barria / EPA
 Sloane Stephens vastaan Beatriz Haddad tennisottelu 27. helmikuuta Meksikossa. David Guzman / EPA
 Ihmiset pukeutuivat perinteisiin asuihin 28. helmikuuta karnevaaleihin Pachucassa. Blanca Gutierrez / EPA
 Intiaan menevät matkustajat odottavat junaa Lahoren rautatieasemalla Pakistanissa 28. helmikuuta. Viranomaiset päättivät keskeyttää junaliikenteen Intian ja Pakistanin välillä maiden välien kiristyneessä tilanteessa.  Rahat Dar / EPA
 Osallistuja oli panostanut asuunsa Rio de Janeiron karnevaalien Cordao do Bola Preta -paraatissa. Antonio Lacerda / EPA
 Maine coon -rotuinen kissa kirgisialaisessa kissanäyttelyssä. Kissanomistajat Kirgisiasta, Kazakstanista ja Venäjältä kokoontuivat Bishkekiin esittelemään lemmikkejään. Igor Kovalenko / EPA
 Kölnissä juhlittiin perinteistä Weiberfastnachtia 28. helmikuuta, naisten karnevaalia joka juontaa juurensa saksalaisten naisten oikeuksien parantamisesta. Kirten Neumann / EPA
 Colorado do Brás -sambakoulun paraati São Paulossa 1. maaliskuuta. Sebastiao Moreira / EPA
 Mies korjasi Bernie Sandersia mainostavaa lumiukkoa Brooklynissa, New Yorkissa. Vermontin senaattori Bernie Sanders aikoo pyrkiä toisen kerran Yhdysvaltain presidentiksi vuoden 2020 vaaleissa. Sanders on kritisoinut kärkkäästi vuoden 2016 vaalit voittanutta presidentti Donald Trumpia. Justin Lane / EPA
 Etelä-afrikkalaiset lapset meditoivat rannalla 1. maaliskuuta. Nic Bothma / EPA

Keskellä maaliskuuta kukkaan puhjennut keltainen narsissimeri hurmaa Lontoossa ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Yhdysvaltain-konsulaatti ehti toimia Palestiinan alueella lähes 30 vuotta.

Yhdysvaltain läsnäolo Israelissa keskittyy yhä tiiviimmin Jerusalemiin
 Yhdysvaltain ulkoministeriö ilmoitti maanantaina, että USA siirtää Palestiinassa toimineen konsulaattinsa Jerusalemiin tästä päivästä alkaen.
 Näin Israeliin jää yksi yhteinen Yhdysvaltain-lähetystö. Yhdysvaltain konsulaatti ehti toimia Palestiinan alueella lähes 30 vuotta.
 Yhdysvallat on presidentti  Donald Trumpin  virkakaudella muuttanut Israelin toimintojaan muutenkin. Viime keväänä se  siirsi Israelin-lähetystönsä Tel Avivista Jerusalemiin .
 Uuden lähetystön avajaisia varjosti palestiinalaisten suurmielenosoitus Gazan ja Israelin rajalla. Mielenosoituksissa kuoli tuolloin kymmeniä ihmisiä.

Yhdysvallat sulkee konsulaattinsa Palestiinassa


Summary: Pehmeä muoviroska tukkii suoliston tehokkaammin kuin kova ja näännyttää linnun hengiltä.

Muovijätteen aiheuttama kuolemanvaara merilinnuille tiedetään, mutta australialaisen Tasmanian yliopiston tutkimus kertoo jotakin uutta: vaikka ylivoimaisesti suurin osa merten muoviroskasta on kovaa muovia, tappavinta on pehmeä muovi.
 Vain viisi prosenttia merilintujen nielemästä muovista on pehmeää. Silti se aiheuttaa 40 prosenttia muoviroskasta johtuvista kuolemista, kertoo tutkimusta johtanut  Lauren Roman .
 Kovan muovinkappale saattaa kulkeutua nopeasti suoliston läpi, mutta pehmeä muovi mukautuu ja pakkautuu suoleen ja aiheuttaa kuolemaan johtavan tukoksen, Roman kertoo.
 Suolistotukosten lisäksi muovi voi aiheuttaa elimistössä hengenvaarallisia tulehduksia.
 Ilmapallo vai mustekala?
 Suurimmaksi vaaraksi osoittautuivat ilmapallot tai niiden riekaleet. Sellainen haukkapala on kuolemaksi miltei viidennekselle linnuista. Kuolemanvaara on 32-kertainen verrattuna vaikkapa tikkukaramellin tikun kaltaiseen kovaan muoviroskaan.
 Ilmapalloja on löydetty kellumasta satojen kilometrien päässä rannikosta. Tutkijat arvelevat, että lintu sieppaa tyhjentyneen pallonkuoren, koska erehtyy luulemaan sitä mustekalaksi. Ne ovat merilinnuille perusriistaa.
 Roman muistuttaa, ettei kovakaan muovi ole vaaratonta, vaan joskus siitäkin riittää yksi palanen tappamaan linnun. Kovat muovit osoittautuivat kuolinsyyksi puolessa tutkimuksen ruumiinavauksista.
 Linnut olivat peräisin Australian kaakkoisilta ja Uuden-Seelannin lounaisilta vesiltä eli alueelta, jossa Tasmanianmeri kohtaa Etelämeren.
 Siellä on enemmän merilintulajeja kuin missään muualla, ja sen vuoksi siellä näkyvät myös muovisaasteen kauheimmat vaikutukset, sanoo Roman.
 Tutkimus on luettavissa  Scientific Reports  -lehdestä.
 Ilmapallot eivät ole vaaratonta iloa
 Kymmenien, satojen tai jopa tuhansien ilmapallojen vapauttaminen kerrallaan on etenkin Yhdysvalloissa ja paikoin muuallakin tapa juhlia häitä ja syntymäpäiviä, kunnioittaa vainajia hautajaisissa ja julistaa kokouksia ja urheilukisoja avatuiksi.
 Kun tietoisuus muoviroskan haitallisuudesta on lisääntynyt, tapaa on alettu rajoittaa. Viisi Yhdysvaltain osavaltiota, muun muassa Kalifornia ja Florida, ovat kieltäneet sen kokonaan, ja monissa muissa osavaltioissa on hillitty pallojen määrää.
 Brasiliassa Sao Paulon kauppiaskunnalla on tapana vapauttaa ilmapalloja uudenvuodenaattona.  Nämä 50 000 palloa lensivät taivaalle toissa vuoden kunniaksi.   Fernando Bizerra Jr / EPA
 Yhdysvaltain meren- ja ilmastontutkimuslaitoksen  NOAA :n mukaan yksi Naganon olympialaisissa Japanissa aikoinaan ilmaan päästetyistä palloista laskeutui pari päivää myöhemmin 8 500 kilometrin päähän Los Angelesiin.
 Sillekin välille mahtuu paljon merta, jonne pudonneina pallot ovat voineet houkutella lintujen lisäksi etenkin kilpikonnia. Niiden silmissä värikkäät ilmapallot ovat meduusoja, niiden erityistä herkkua.
 Kuolleiden kilpikonnien sisältä onkin monissa tutkimuksissa löytynyt hyvin paljon muovia.
 NOAA julkaisi viime vuonna  tutkimuksen  juhlailmapallojen vaikutuksista. Sellainen ovat myös sähkölinjoihin takertuneiden folioilmapallojen aiheuttamat sähkökatkokset, jotka eivät ole kovinkaan harvinaisia.
 Muovi haiskahtaa krilliapajilta
 Joitakin vuosia sitten  Kalifornian yliopiston tutkimuksessa  tultiin siihen tulokseen, etteivät merilinnut syö muoviroskaa vain sen ulkonäön vuoksi, vaan muovi myös haisee ruoalta.
 Haju muistuttaa merilevän tuottamaa dimetyylisulfidia. Ihmiselle sen lemahdus on tuttu kiehuvasta kaali- tai maissikattilasta.
 Levistä erittyy dimetyylisulfidia varsinkin silloin, kun krilliäyriäiset syövät niitä. Haju on linnuille viesti krilliapajista, ja sellaisina ne erehtyvät pitämään myös löyhkäävää muovia.
 Pinnalla kelluva muovi myös kerää levää ja muuta orgaanista ainetta, josta leviää lisää vääriä hajuviestejä linnuille, tutkijat päättelivät.

Ilmapallot ovat merilinnuille vaarallisinta muoviroskaa – pallonriekale on nieltynä kuolemaksi joka viidennelle


Summary: Putinin tiedottajan tyttären harjoittelu EU-parlamentissa tuskin on tiedustelutehtävä, kirjoittaa Rysky Riiheläinen kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Viime viikolla kävi ilmi, että ranskalainen, äärioikeistolainen europarlamentaarikko  Aymeric Chauprade   palkkasi harjoittelijaksi venäläisen Elizaveta Peskovan .
 Asiasta nousi kohu, koska nuori nainen on Kremlin tiedottajan  Dimitri Peskovin  tytär ja Peskov puolestaan on Putinin sisimmän lähipiirin hyvin pitkäaikainen jäsen.
 Kremlissä tiedettiin varmasti , että Peskovin tyttären lähettäminen europarlamenttiin tulee herättämään huomiota. Asetelman taustalla on, että  Venäjä on mobilisoinut yhteiskuntaansa  poliittiseen sotaan länttä ja varsinkin sen erilaisia yhteistyörakenteita vastaan. Venäjällä  EU:n itäisen kumppanuuden ohjelmaa  ja muita vastaavia rakenteita demokratian, oikeusvaltion ja vapaan kaupan levittämiseksi katsotaan vastaavaksi vihamieliseksi toiminnaksi.
 Venäjän ja lännen suhteet koostuvat tällä hetkellä pitkälti tämän vastakkainasettelun eri ulottuvuuksista. Kun joku kulkee silmää räpäyttämättä Venäjän vallan keskuksesta, autoritäärisestä Kremlistä, unionimaiden demokraattisen vallankäytön ytimeen Brysselissä, on asetelma dramaattinen. Vaikutelmien ja viestien ammattilaisena Dimitri Peskov on varmasti ymmärtänyt tilanteen täysin.
 Elizaveta Peskova ei ole vain nuori, eteenpäin elämässä pyrkivä ihminen.
 Ensimmäisenä nousi huoli siitä,  oliko Peskova päässyt käsiksi salaisiin tietoihin . Häntä tuskin kuitenkaan lähetettiin tiedustelutehtävään, vaikka hänen edustajansa kuuluukin parlamentin ulkoasiainvaliokuntaan sekä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokuntaan.  Vakoojia Venäjällä riittää Brysselissä muutenkin .
 Ennemmin voi ajatella, miten tällainen vallan ytimestä saapuva yhteiskunnallinen poptähti voi solmia yhteyksiä.
 Tapauksen voi luokitella Venäjän vaikuttamisoperaatioksi  ja siinä yhdistyy monta tyypillistä piirrettä Venäjän toimille länttä vastaan.
 Ensinnäkin tilanteessa käytetään hyväksi länsimaisten yhteiskuntien ominaisuuksia niitä itseään vastaan. Tässä tapauksessa avointa yhteiskuntaa, jossa oikeudet ja vapaudet ovat suuria ja valvonta vähäistä. Omien rajojensa sisäpuolella Venäjä tukahduttaa sananvapauden, mutta käyttää sitä surutta hyväkseen siellä missä sitä on. Se yllyttää kansanryhmiä vaatimaan poliittisten vapauksien avulla itsenäisyyttä, mutta on itse kieltänyt laissa separatismin.
 Toisekseen asiat tapahtuivat yhteistyössä läntisen kumppanin kanssa. Äärioikeistolaista Chaupradea on aiemmin käytetty muun muassa niin sanottuna "kansainvälisenä vaalitarkkailijana" Krimin laittomassa  kansanäänestyksessä 2014 . Chaupraden tapaan läntisen Euroopan äärioikeisto on isolta osin  halukas yhteistyöhön Kremlin kanssa . Kyse on jaetuista arvoista ja EU-vastaisuudesta. Tuoreena esimerkkinä tästä toimivat Putinin ihailijana tunnettua Italian sisäministeri  Matteo Salvinia  kohtaan  esitetyt epäilykset . Juuri ilmestyneen kirjan tietojen mukaan hän olisi Moskovan matkalla neuvotellut Venäjän valtiolta puolueelleen kolme miljoonaa dollaria kampanjarahaa eurovaaleihin.
 Kolmas tyypillisyys on, että tapaus on vahvasti symbolinen ja herättää taatusti huomiota. Elizaveta Peskova ei ole vain nuori, eteenpäin elämässä pyrkivä ihminen. Hän on Putinin Venäjän edustaja, joka käveli muitta mutkitta sisälle vastustajana tai jopa vihollisena pidetyn Euroopan unionin sisimpään. Tämä tapaus palvelee sekä EU-vastaisen MEPin että Venäjän tavoitteita saada EU näyttämään heikolta ja hataralta. Sekin on varmasti tarkkaan mietitty, että tällainen tapaus tuskin lisää äänestysintoa tulevissa EU-vaaleissa.
 Neljäntenä toistuvana piirteenä asiaa seuraa tutuksi tullut täyskielto siitä, että mitään väärää tai sopimatonta olisi edes tapahtunut. Sinällään tässä tapauksessa ei rikottu lakeja, mutta vahingossa tällaista ei tapahdu. Kuten niin monesti aiemminkin, oli Dimitri Peskovin tehtävänä jälleen kieltää kaikki: “Kyse on tavallisesta opiskelijasta ja tavallisesta työharjoittelusta”.
 Kun kyse on vakavammista asioista tähän lisätään vielä vaatimus todisteiden esittämisestä. Viimeksi tämän “ei pidä ollenkaan paikkaansa, esittäkää todisteet” -litanian  pääsi suomalaisista kuulemaan  ulkoministeri  Timo Soini , kun hän tapaamisessa ulkoministeri  Sergei Lavrovin  kanssa nosti esiin Venäjän pohjoisessa harjoittaman GPS-häirinnän.
 Peskovan toimiminen EU-parlamentissa  oli jälleen yksi viesti Venäjältä. Niitä viestejä on lähetetty hävittäjäkoneilla, haastattelulausunnoilla, valheilla, hermomyrkyllä ja hyvin monella muullakin tavalla.
 Niihin viesteihin vastaamme parhaiten pitämällä tyynesti, mutta tiukasti kiinni omista arvoistamme, laeistamme ja kansainvälisen yhteistyön sääntöpohjaisuudesta.
 Janne "Rysky" Riiheläinen
 Kirjoittaja on joensuulainen bloggari, joka on aktiivinen turvallisuuspolitiikan keskustelija. Riiheläinen on vapaa toimija, joka ei ole sidottu mihinkään asemaan, organisaatioon tai ajatussuuntaan.

Rysky Riiheläisen kolumni: Moskova saapuu Brysseliin ja muita viestejä Kremlistä


Sydänpotilaat kannattaisi ehdottomasti laittaa sydänkuntoutukseen sairaalahoidon jälkeen. Tuoreen tutkimuksen mukaan se parantaa potilaiden ennustetta, mutta liian harvat ohjataan kuntoutukseen.
 European Heart Journalissa julkaistujen tulosten  perusteella sydänkuntoutukseen ohjatuista vain 15 prosenttia tarvitsee viiden vuoden sisällä sairaalahoitoa sydänoireiden takia, kun ilman kuntoutusta jääneistä 35 prosenttia joutuu uudelleen sairaalaan.
 Myös riski menehtyä viiden vuoden sisällä oli kuntoutusta saaneilla pienempi, mutta tältä osin tulokset olivat epäselvempiä.
 Tutkimuksessa tarkasteltiin potilaita, jotka olivat olleet sairaalahoidossa sydäninfarktin, sepelvaltimon ohitusleikkauksen tai pallolaajennuksen vuoksi.
 Kaikkiaan 840 potilasta oli osallistunut sydänkuntoutukseen ja 440 kotiutettiin sairaalasta ilman kuntoutusohjelmaa.
 Sydänkuntoutuksen hyödyt on tiedetty tätäkin ennen, mutta silti läheskään kaikki potilaat eivät pääse sellaiseen.
 Suomessa vain noin 40 prosenttia sydänpotilaista ohjataan kuntoutukseen.
 Sydänkuntoutus koostuu liikunnasta ja muista elintapamuutoksista ja hoidoista, jotka yhdessä kohentavat terveydentilaa.

Sydänkuntoutus parantaa potilaan ennustetta


Summary: Ella Kähösen miesystävä rakensi hänelle keinohaiman internetistä löytyvien ohjeiden avulla.

Tästä on kyse Itse rakennettujen keinohaimojen taustalla on diabeetikoiden turhautuminen tekniikan hitaaseen kehitykseen. Jotkut diabeetikot alkoivat itse luoda ratkaisuja sairauden hoitoon. Keinohaima on useasta laitteesta koottu järjestelmä, joka sovelluksen avulla mittaa verensokeria ja laskee tarvittavan insuliinin määrän. Valvira on huolissaan itse rakennettujen laitteiden turvallisuudesta ja siitä, kuka on vastuussa, jos jotain sattuu. Kukaan ei tiedä, kuinka monella on itse rakennettu keinohaima. Joillakin potilailla ne ovat tuoneet avun verensokerin aisoissa pitämiseen. Keinohaiman rakentamiseen löytyy ohjeet internetistä. Kokoaminen ei vaadi nykyään koodaustaitoja, mutta rakentajalla on oltava teknistä ymmärrystä.
 Kuvittele, että sinun täytyy ratkaista laskutehtävä viiden minuutin välein joka päivä. Numerot eivät antaisi rauhaa edes öisin.
 Se olisi varmasti mahdoton tehtävä.
 Ella Kähösen  keinohaima pystyy tuohon tehtävään helposti. Koodattu järjestelmä voi tehdä vuorokaudessa jopa 288 hoitopäätöstä Kähösen puolesta. Alle vuoden aikana se on annostellut hänelle insuliinia melkein 20 000 kertaa. Koneelle se on helppo tehtävä, mutta ihmisille ylivoimaisen uuvuttava. Ja tähän keinohaimojen toiminta perustuu. Kone jaksaa seurata tilannetta paljon useammin kuin ihminen.
 Kähösellä on ykköstyypin diabetes. Se on sairaus, jossa haima ei tuota tarpeeksi tai ollenkaan insuliinia. Siksi Kähösen täytyy saada insuliinia kehoonsa muulla tavoin. Vaikka diabeteksen hoito on kehittynyt paljon, on Kähönen yksi heistä, jotka ovat kyllästyneet laitteiden kehittämisen hitauteen.
 Niinpä hän innostui kun kuuli netissä olevasta ohjeesta. Ohje kertoo, kuinka ihminen voi rakentaa itselleen keinohaiman eli järjestelmän, joka annostelee insuliinia automaattisesti.
 Haiman rakentaminen alkoi puoliksi vitsistä
 Kun ihminen syö, ruuan hiilihydraatit hajoavat sokeriksi ja kulkeutuvat vereen. Terveen ihmisen haima erittää tällöin insuliinia, joka siirtää sokeria soluille. Näin veren sokeripitoisuus laskee.
 Diabeetikolla verensokeri nousee, eivätkä solut saa tarvitsemaansa sokeria, koska haima ei tuota insuliinia. Siksi insuliinia täytyy saada muulla tavoin.
 Ennen insuliinin keksimistä ykköstyylin diabeetikkojen elämä oli lyhyt. 1800-luvulta alkaen sairautta hoidettiin esimerkiksi nälkäkuurilla. Ajatuksena oli se, että mitä vähemmän potilas söi, sitä pidempään hän eli. Potilas kuoli lopulta nälkään.  (Diabetesliitto).
 Insuliinin merkitys keksittiin 1920-luvulla. Diabeteksen hoito mullistui täysin: luurangonlaihat lapset vahvistuivat muutamassa kuukaudessa terveiden lasten kaltaisiksi.
 Hoidon kehittymisestä huolimatta siihen liittyy yhä ongelmia. Diabetesliiton ylilääkäri  Pirjo Ilanne-Parikan  mukaan vain alle kolmannes potilaista saavuttaa hoitotavoitteensa.  Esimerkiksi diabeetikoilla on moninkertainen riski siihen, että heidän jalkansa joudutaan amputoimaan . (kaypahoito.fi).
 Ella Kähösen verensokeriarvot eivät juuri koskaan olleet tavoitelukemissa. Korkea verensokeri väsytti. Yöllä taas verensokeri saattoi laskea, mikä vei Kähösen voimat. Välillä hänen miesystävänsä  Kimmo Venäläisen  täytyi hakea avuksi pillimehu, kun Kähönen ei itse pystynyt liikkumaan tai nähnyt kunnolla.
 Korkea verensokeri ei aiheuta vain heikotusta vaan voi olla hengenvaarallinen. Kähönenkin on ollut elämänsä aikana muutamia kertoja sairaalassa myrkytystilan eli ketoasidoosin vuoksi. Sen lisäksi huonosti hoidettu diabetes saattaa vaurioittaa silmiä ja maksaa sekä haitata jalkojen verenkiertoa. Siksi vaarana on happomyrkytyksen lisäksi esimerkiksi sokeus tai kuolio jaloissa.
 Yksi Ella Kähösen harrastuksista on ompeleminen. Hänestä on ihanaa tehdä vaatteita värikkäistä kankaista. Kalle Purhonen / Yle
 .Ennen miesystävänsä rakentamaa keinohaimaa hänen täytyi monta kertaa päivän aikana mitata verensokeri, laskea syömänsä ruuan hiilihydraatteja ja laskea tietojen pohjalta kehon tarvitsema insuliinin määrä. Koska sairautta piti miettiä monta kertaa päivässä, Kähönen uupui hoitaessaan itseään.
 – Teki mieli jättää kaikki välineet ja olla vaan.
 Kähönen tilanne muuttui kun hän törmäsi Facebookissa julkaisuun, jossa kerrottiin keinohaiman rakentamisesta. Kähönen sanoi Venäläiselle hieman vitsaillenkin, että miesystävä voisi rakentaa hänellekin sellaisen.
 Venäläinen alkoi tutkimaan asiaa. Ohjeet keinohaimojen rakentamiseen löytyi sivustoilta, joissa neuvotaan, millaisia välineitä järjestelmään tarvitaan. Sivustoilla on valmiiksi koodattuna ohjelma, johon syötetään omia tietoja.
 Ohjeiden takana on Kähösen tapaan turhautuneita diabeetikkoja, jotka halusivat itse ratkaista hoitoonsa liittyviä ongelmia. Ensimmäisten joukossa keinohaiman lähdekoodin otti käyttöön suomalainen diabeetikon isä  Sulka Haro , joka nykyään auttaa kehittämään keinohaimojen koodia. Hän on tutustunut ihmisiin ohjeiden takana.
 Diabeetikot ottivat hoidon omiin käsiinsä
 Kun Sulka Haron kaksivuotias poika sairastui diabetekseen, hän alkoi tutkimaan sairauden hoitoon käytettävää teknologiaa. Projektit, joissa luotiin avoimeen lähdekoodiin perustuvia keinohaimoja, olivat juuri alkamassa.
 Monen diabeetikon mielestä näytti siltä, että uutta tekniikkaa sai aina odottaa, eikä kukaan ratkaissut hoitoon liittyviä ongelmia. Jotkut sairastuneet halusivat ottaa ratkaisujen luomisen omiin käsiinsä. Syntyi liike, joka otti tunnuslauseekseen #wearenotwaiting eli "me emme enää odota".
 Ensimmäinen mullistava keksintö oli Nightscout -ohjelma, jolla potilaan verensokerin tiedot pystyttiin siirtämään nettiin. Näin diabeetikon lähipiiri pystyi seuraamaan tilannetta koko ajan. Silloin ei vielä ollut kaupallista tuotetta, joka olisi tehnyt saman.
 Harolle oli silmiä avaavaa kuinka edellä yhdessä avoimella lähdekoodilla luotu laite oli verrattuna kaupalliseen teknologiaan. Nightscout toi helpotusta hänen vanhempana kokemaansa huoleen. Pieni lapsi ei osaa kertoa, jos jokin on diabeteksen takia huonosti eikä osaa seurata itse verensokeriaan.
 – Kun lapsi diagnosoidaan, vanhemman huolen määrä on valtava. Yöllä kun katsoo lasta sängyssä makaamassa, ei voi ikinä tietää, onko hän tajuton koska verensokerit ovat matalalla vai nukkuuko hän. Sensorilla pystyy seuraamaan tilannetta ilman, että keskeyttää lapsen unta.
 Laite auttoi Haron perhettä elämään enemmän kuten terveiden lasten perheet. Se oli kuitenkin vasta ensimmäisiä askeleita keinohaimojen keksimisessä.
 Nightscout-projektin kautta Haro kiinnostui myös muista projekteista ja tutustui yhdysvaltalaisiin  Dana Lewisiin  ja  Scott Leibrandiin . Lewisin ongelma oli, että hän nukkui liian sikeästi. Niin sikeäasti, että hän ei herännyt diabeteslaitteiden piipitykseen. Äänen oli tarkoitus kertoa, että hänen verensokerinsa oli liian ylhäällä tai alhaalla.
 Pariskunnan ensimmäinen tavoite oli ratkaista ongelma. He halusivat rakentaa niin kovaäänisen hälyttimen, että Lewis heräisi varmasti.
 Seuraavaksi pari rakensi nettisivuston, joka laski valmiiksi miten paljon Lewisin tuli laittaa insuliinia tai syödä hiilihydraattia, jotta verensokeri pysyisi aisoissa. Tällaista matematiikkaa diabeetikot joutuvat ratkomaan jatkuvasti arjessaan.
 Haron mukaan ihminen ei ole aina luotettava, vaikka laskut olisivat yksinkertaisia.
 – Ajatellaan, että vanhemmat heräävät aamuyöllä. He saattavat olla unisia, vaikka silloin pitäisi pystyä tekemään järkeviä hoitopäätöksiä.
 Kähönen pitää ranteessaan tunnusta, joka kertoo hänen sairastavan diabetesta. Sairaudesta voi kertoa myös kaulakorun tai jopa tatuoinnin avulla. Kalle Purhonen / Yle
 Samaan aikaan kun Lewis ja Leibrand kokeilivat laskusivustoaan, yhdysvaltalainen ohjelmoija  Ben West  tutki insuliinipumppujen toimintaa. Ensimmäiset insuliinipumput olivat diabeetikossa kiinni koko ajan ja hänen täytyi itse annostella nappia painamalla insuliinin määrää. West oli itsekin diabeetikko, joten hän halusi rakentaa koodin, jonka avulla pumppua pystyttäisiin ohjaamaan radion avulla.
 Lewis ja Leibrand yhdistivät Westin keksimän koodin ja itse luoman laskukaavan ja paketoivat sen yhteen niin, että kuka tahansa voisi ottaa heidän keksintönsä käyttöönsä.
 Nykyään yhdistelmä tunnetaan nimellä OpenAPS. Avoimella sivustolla on ohjeet keinohaiman rakentamiseen.
 Keinohaima syntyy yhdistämällä kolme laitetta
 Keinohaiman rakentaminen ei ole oikeastaan rakentamista, sillä siihen käytetään valmiina olevia laitteita. Lääkäreiden mukaan järjestelmää ei pitäisi edes kutsua keinohaimaksi, mutta sille ei ole parempaakaan nimeä tarjolla.
 Ennen keinohaiman tekeminen vaati koodaustaitoja, mutta enää sitäkään ei vaadita. Yksinkertaisimmillaan itse tehtyyn keinohaimaan tarvitaan glukoosisensori, insuliinipumppu, bluetooth-lähetin, kännykkä tai tietokone sekä kaikille avoin algoritmi.
 Keinohaiman toiminta perustuu siihen, että glukoosisensori mittaa viiden minuutin välein verensokerin. Kännykässä oleva sovellus tai tietokoneohjelma laskee tuloksen perusteella, kuinka paljon insuliinia ihminen tarvitsee ja lähettää tiedon pumpulle.
 Kimmo Venäläisellä kesti noin viikko perehtyä aiheeseen ennen rakentamiseen ryhtymistä. Rakentamiseen meni kaksi viikkoa. Suurimpana ongelmana hänellä oli saada insuliinipumppu toimimaan kännykän kanssa. Ensikerralla hajosi puhelinkin.
 Keinohaiman rakentaminen vaati tekniikkaosaamisen lisäksi sitä, että Ella Kähönen osasi kertoa omista arvoistaan, sillä niiden pohjalta sovellus rakennettiin ottamaan huomioon hänen omat tarpeensa. Jokaisen keho kun toimii hieman eri tavoin.
 Kimmo Venäläinen on hyvä käyttämään tekniikkaa, ja siksi keinohaiman kokoaminen häneltä onnistui, vaikka välillä pääsikin hieman ärräpäitä. Kalle Purhonen / Yle
 Ensimmäisen viikon ajan Kähösen täytyi olla valmis jopa öisin vastaamaan uudelle laitteelleen, jotta se oppisi tuntemaan käyttäjänsä. Sovellus pyysi aina hyväksynnän ennen kuin ohjasi pumppua. Viikon jälkeen se alkoi toimia automaattisesti. Nyt sovellukselle täytyy kertoa syötyjen hiilihydraattien määrä, mutta muuten se toimii keräämisensä tietojen avulla.
 Kimmo Venäläinen iloitsee siitä, että Ella Kähösen verensokerit ovat vihdoin suurimman osan aikaa tavoitetasolla.
 – Verensokeri oli niin korkealla, että tulevaisuudessa olisi tullut erilaisia sairauksia kuten ongelmia jalkojen verenkierrossa.
 Kähösen diabeteslääkäri  Timo Korhonen  ei tiennyt keinohaimasta ennen kuin Kähönen tuli vastaanotolle. Korhosesta sairauden hoito on muuttunut huonosta hyväksi. Korhonen arvelee, että itse rakennettu laite nosti Kähösen motivaatiota hoitaa itseään.
 Kähönen kertoo, että hänen verensokerinsa on samalla tasolla kuin terveellä. Tavallisen insuliinipumpun kanssa lukema saattoi välillä käydä tavoitelukemissa.
 Kuulostaa täydellisestä ratkaisulta. Joillekin itse rakennettu keinohaima onkin tuonut helpotusta elämään. Mutta mitä sitten, jos sattuukin jotain? Onko vastuussa haiman käyttäjä, rakentaja vai yksittäisen laitteen valmistaja?
 Kuka kantaa vastuun?
 Keinohaimaporukka nimisessä Facebook-ryhmässä  on jäseniä hieman yli 300. Kukaan ei tiedä, kuinka monella on itse rakennettu haima, sillä siitä ei pidetä minkäänlaista tilastoa. Muutaman arvion mukaan keinohaimaa käyttäviä voi olla muutamia kymmeniä Suomessa.
 Facebook-ryhmän tiedoissa todetaan: "Kokoonpanon ylläpito ja säätö on hyvin pitkälti oman harrastuneisuuden varassa. Mitään tukinumeroita ei ole. Jos systeemi ei toimi, olet pahimmillaan nk. on_your_own ja parhaimmillaan pumppu jatkaa basalin annostelua."
 Toisin sanoen itse rakennetun laitteen käyttäminen on omalla vastuulla.
 Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on huolissaan itse rakennettujen laitteiden vastuukysymyksistä. Kukaan ei voi estää aikuista ihmistä käyttämästä tällaista laitetta. Toisaalta taas jotkut vanhemmat ovat koonneet koneen lapsensa käyttöön.
 Valviran terveys, oikeudet ja teknologiaosaston johtaja  Jussi Holmalahden  mukaan heidän säännöissään todetaan, että valmistajalla on valmistajan velvollisuus.
 – Jos jotain tapahtuu, niin siinä joudutaan vaikeaan tilanteeseen. Jos vaikka omainen kantelee viranomaiselle ja asiaa aletaan selvittää, niin ei se yksinkertaista ole. Kaikki ymmärtävät, että jos virittää itse autoa, takuu ei ole enää voimassa. Yhtäkkiä toinen rupeaa tekemään toiselle jotain keinohaimaa. On kyse potilaan elämästä, ja yhtäkkiä se on hyväksyttävää, Holmalahti toteaa.
 Vastuukysymystä mutkistaa se, että laitteiden rakentajat rakentavat haimoja hyvänä työnä eivätkä ansaintamielessä. Jos työstä pyydettäisiin korvaus, se rikkoisi selvästi lakia.
 Valvira aikoo olla yhteydessä virallisesti markkinoilla olevien laitteiden valmistajiin, joiden valmistamia pumppuja tai glukoosisensoreita saatetaan käyttää tee se itse -ratkaisuihin. Holmalahden mukaan tällainen käyttö on harmillista virallisten laitteiden valmistajille, jos he joutuvat vastuuseen itse tehdyn keinohaiman aiheuttamasta tapaturmasta.
 Keinohaimaporukan Facebook-ryhmän ylläpitäjä Sulka Haron mielestä ongelmana on se, että Valviralla ei ole toimintatapoja sille, miten keskustella yhteisöjen kanssa. Valviran toiminta perustuu sille, että yritys tuo tuotteen markkinoille, jolloin heillä on myös vastuu tuotteen testaamisesta ja turvallisuudesta.
 OpenAPS-järjestelmä on koottu yhdessä monen eri ihmisen kanssa silkasta halusta auttaa. Sivustot ovat vapaasti kaikkien käytössä, jolloin ei ole tahoa, joka esittelisi tuotteen Valviralle ja ottaisi vastuun turvallisuudesta.
 Haro arvelee, että avoimen lähdekoodin tekijät ja ylläpitäjät kävisivät mielellään keskustelua Valviran kanssa ja hyötyisivät Valviran osaamisesta. Hänestä olisi myös hienoa, jos Valviran kautta pystyttäisiin keräämään haittailmoituksia, jolloin tekijät saisivat tietää, jos koodissa on jotain kehitettävää.
 Holmalahti toivoo potilailta kärsivällisyyttä. Hän uskoo, että lähivuosina tekniikka tulee lopettamaan itse rakennettujen ratkaisujen käytön, kun ne vastaavat entistä paremmin yksilöllisiin tarpeisiin hoidossa.
 Ennen keinohaimaa Ella Kähösen verensokeri teki usein nopeita syöksyjä ylös tai alas. Heittelehtivät verensokeri väsytti ja teki olon huonoksi. Kalle Purhonen / Yle
 Ella Kähösen diabeteslääkäri Timo Korhosen mielestä suurin riski on, jos potilas ei hoida sairauttaan. Hän uskoo, että oman keinohaiman rakentajia tulee olemaan joka tapauksessa vain pieni määrä. Jos joku löytää avun tällaisesta ratkaisusta ja osaa koota järjestelmän itse, Korhonen nostaa hänelle hattua. Hän ei kuitenkaan halua ehdottaa potilailleen tee se itse -vaihtoehtoa.
 – Elämä on täyttä riskiä. Tavallisellakin hoidolla sokeritasapaino voi horjua.
 Korhonen näkee, että hänen vastuunsa lääkärinä on yrittää antaa neuvoja, jotta Kähönen osaa hoitaa itseään arjessaan eli vastuu on potilaalla itsellään.
 – Ella on rakentanut auton, ja meidän pitäisi antaa liikennesääntöjä. Emme voi ottaa vastuuta koko ihmisen elämästä eli siitä mitä hän tekee arjessaan.
 Voidaanko laitteiden turvallisuutta taata?
 Ella Kähönen ja Kimmo Venäläinen eivät usko laitteen vaarallisuuteen. Heidän mielestään, jos tietää mitä tekee ja tutkii asiaa, itse rakennetussa keinohaimassa ei ole riskejä. Venäläisen mielestä järjestelmää on vaikea koota väärin.
 Venäläinen arvelee, ettei Valvira ole tutustunut kauhean hyvin laitteistoon. Hänestä vastuukysymyksissä ei ole epäselvyyksiä.
 – Se on jokaisen omalla vastuulla. Ellalta on kysytty kaikki ennen kuin tämä otettiin käyttöön.
 Kähönen lisää, että laite on ollut hänellä jo vuoden eikä vaaratilanteita ole sattunut. Pari luottaa laitteen turvaominaisuuksiin. Sovellus ei anna annostella insuliinia tietyn rajan ylitse eikä samaa annosta heti peräkkäin.
 Sulka Haro toteaa, että kaikista suurin riski hoidossa on, että ihminen annostelee insuliinin väärin.
 – Turvattomuus johtuu osittain siitä, että ihmiset eivät tiedä diabeteshoidosta hirveän paljon. Lääkäreilläkin on oletus, että järjestelmä toimii kuten ihminen. Se antaisi kolme kertaa päivässä paljon insuliinia ja tekisi samalla laskuvirheitä kuten ihminen. Se olisikin supervaarallista.
 Haro kertoo, että ennen kuin kukaan kirjoitti riviäkään koodia, algoritmille tehtiin riskianalyysi. Mikä voi mennä pieleen ja miten sen voi estää? Yhteisö tekee paljon sen eteen, että heidän kehittämänsä koodi olisi vähintään yhtä turvallinen kuin kaupalliset vaihtoehdot.
 Esimerkiksi jos järjestelmä lakkaa toimimasta, insuliinipumppu alkaa toimia kuten se toimisi ilman sovellusta. Se osaa myös estää laitetta antamasta insuliinia tietyn määrän ylitse.
 Vaikka algoritmi pohjautuu avoimeen lähdekoodiin, se ei toimi kuten Wikipedia, johon ilmestyy välillä kieliposkessa tehtyjä artikkeleita. Sivulta ladattu versio on monen ihmisen tarkistama, kukaan ei pysty suoraan koodaamaan sivustoille mitä haluaa.
 Haro myöntää, että on teknisesti mahdollista muuttaa omalla koneellaan koodia niin, että sovellus antaa suuren annoksen insuliinia, mutta sen täytyisi olla tahallinen teko.
 Terveysteknologian yritysten etuja ajava järjestö Sailab– MedTech Finland ry, on huolissaan lääkinnällisten laitteiden ohjeiden vastaisesta käytöstä.
 Yhdistyksen toimitusjohtaja  Laura Simik  kertoo, että yritys on kuullut joidenkin käyttävän käytöstä poistettuja tai rikkinäisiä insuliinipumppuja.
 Simik toteaa, ettei kukaan voi estää potilaita käyttämästä tällaisia laitteita, mutta korostaa, että esimerkiksi insuliinipumput on arvioitu korkean riskitason laitteiksi ja insuliini on väärin annosteltuna hengenvaarallinen. Jos joku käyttää laitteita ohjeistusten vastaisesti tai kokoaa niitä itse, vastuu on hänellä itsellään.
 Keinohaimaporukan Facebook-ryhmän ylläpitäjä Sulka Haro ei ole kuullut, että potilaat käyttäisivät rikkinäisiä laitteita osana keinohaimaa. Hän ei usko, että kukaan muokkaisi myöskään insuliinipumppuja tai sensoreita saati rakentaisi itse näitä laitteita. Itse koottu haima lakkaa toimimasta, jos jokin siihen kuuluvista laitteista ei toimi.
 – Haluamme että ihmiset käyttävät vain ehjiä, virallisesti tutkittuja laitteita. Missään muussa tapauksessa ei voida taata, että ne ovat turvallisia.
 Keinohaimoista ei haluta suosittuja
 Vaikka Ella Kähösen lääkäri Timo Korhonen on ollut tyytyväinen uuden laitteen tuloksiin, on hän ehdottanut vaihtoa uuteen markkinoille tulleeseen keinohaimaan. Kähönen ei innostunut vaihtoehdosta, sillä hänestä siinä ei pystynyt vaikuttamaan säätöihin niin paljon kuin itserakentamassa haimassa.
 MiniMed 670 -järjestelmä toimii periaatteiltaan samalla tavalla kuin avoimen lähdekoodin itse rakennettu versio. Tampereen kaupungin diabetesvastaanoton vastaava lääkäri  Elina Pimiä  uskoo, että laite voi tuoda avun erityisesti diabeetikoille, joiden verensokeri vaihtelee suuresti, jolloin hoitotasapainon löytäminen insuliinin kanssa on haastavaa  (Turun Sanomat).
 Sulka Haro arvelee, että muutamien vuosien sisällä markkinoille on tulossa useita keinohaimoja. Tällöin potilailla olisi enemmän vaihtoehtoja löytää itselleen sopiva hoitokeino.
 Nämä ovat tietysti hyviä uutisia, mutta jo Turun Sanomien otsikossa todetaan, että tällä hetkellä testattu keinohaima on niin kallis, ettei se ole kaikkien ulottuvilla. Laitetta ei voi ainakaan vielä tarjota ensisijaisena vaihtoehtona.
 Sekä Kähösen lääkäri Timo Korhonen että Diabetesliiton ylilääkäri Pirjo Ilanne-Parikka ovat sitä mieltä, että Suomessa hoito ei ole tasa-arvoista. Kaikki eivät saa käyttöönsä sellaisia laitteita kuin haluaisivat ja josta hyötyisivät.
 Sailab – MedTech Finlandin toimitusjohtaja Laura Simikin mielestä Suomessa ajatellaan liian usein uusia ratkaisuja menoeränä. Hän toivoo, että entistä enemmän hoitoa suunniteltaisiin potilaiden kanssa, jotta heidän ei tarvitsisi turvautua itse rakennettuihin vaihtoehtoihin.
 – Olen hirveän harmissani, että potilaat kokevat, että olisimme heitä vastaan kun huomautamme turvallisuudesta. Olemme samalla puolella siinä, että terveysteknologioita tarvitaan, mutta niiden täytyy täyttää lainsäädännön mukainen taso.
 Haro toivoo, että tulevaisuudessa hyväksytyt laitteet tekevät heidän työstään turhan. Kehittäjien tavoitteena ei ole tehdä itse rakennetuista haimoista suosittua vaihtoehtoa vaan tarjota vaihtoehtoa kunnes parempia vaihtoehtoja tulee markkinoille.
 – Riemumielin rupean käyttämään kaupallista järjestelmää kun sellainen tulee. Kenelläkään ei ole tarkoituksena jatkaa, kun kaupallinen puoli on ratkaissut ongelman.

Diabeetikot kyllästyivät odottamaan ja rakensivat omat keinohaimansa – Valviraa huolettaa, kuka ottaa vastuun


Summary: Yksiköstä ei ole tehty lopettamispäätöstä, mutta osa asukkaista on jo siirretty muihin yksiköihin.

Esperi Care -hoivayhtiön mielenterveyskuntoutujien yksikkö Espoon Pisassa lopetetaan.
 Espoon kaupunki siirtää asukkaansa yksiköstä sen ongelmien vuoksi. Yksikössä on ollut muun muassa liian vähän henkilökuntaa, ja lisäksi se on huonokuntoinen.
 Espoo on informoinut asiasta sekä aluehallintovirastoa että sosiaali- ja terveysalan valvonta- ja lupavirasto Valviraa.
 Esperi Pisa on kahdeksanpaikkainen eri-ikäisten mielenterveyskuntoutujien asumisyksikkö, joka toimii vanhassa omakotitalossa. Asiakkaat ovat eri-ikäisiä, pitkäaikaisia asukkaita.
 Kuusi asukasta on jo muutettu muihin asumisyksiköihin.
 Henkilöstövaje jatkuvaa, remontit tekemättä
 Espoo on tehnyt yksikköön useita valvontakäyntejä, mutta Esperi ei ole korjannut henkilöstövajetta kuntoon.
 Espoon kaupungin mielenterveys- ja päihdepalvelujen päällikön  Eija-Inkeri Kailassuo  kertoo Ylelle, että marraskuussa tehdyllä valvontakäynnillä henkilöstömitoitus on ollut 0,24 työntekijää asukasta kohden, kun sen tulisi olla 0,3.
 Viimeisin ilmoittamaton valvontakäynti yksikköön tehtiin helmikuussa. Käynnillä selvisi, ettei korjaustoimenpiteisiin ole ryhdytty.
 Ylen saamien tietojen mukaan vaje on jatkunut pitempään kuin vain muutaman kuukauden ajan. Kaupunki kertoo tarttuneensa asiaan viime vuonna. Esperille on Ylen tietojen mukaan myös tehty viimeisellä valvontakäynnillä selväksi, että ellei toimintaan tule kohennuksia, kaupunki aikoo siirtää asukkaat pois yksiköstä.
 Esperin on ollut määrä toimittaa kaupungille joulukuun ja tammikuun toteutuneet työvuorotaulukot tarkistettaviksi. Lisäksi kaupunki on pyytänyt tilojen remontointisuunnitelmia.
 Henkilökuntavajeen lisäksi asukkaiden huoneet ovat olleet nykymitoituksiin nähden selvästi liian pieniä, eikä kaikilla asukkailla ole käytössään edellytettyä omaa wc:tä. Kohteessa on myös epäilty olevan kosteusvaurioita.
 Espoon kaupungin mukaan Esperin edustaja on kertonut heille, että omavalvonta on pettänyt "joissakin Esperin kohteissa".
 Esperi vahvistaa tiedon muutosta, muttei puhu vajeesta
 Esperi Caren aluejohtaja  Kimmo Karvonen  vastaa Ylen tiedusteluihin sähköpostitse. Hän vahvistaa tiedon, että kuusi asukasta on jo muuttanut pois.
 – Espoon kaupunki on haastatellut asukkaat sekä kartoittanut heille sopivia asuinpaikkoja ja asukkaat ovat käyneet tutustumassa heille ehdotettuihin paikkoihin etukäteen. Viimeiset asukkaat muuttavat näillä näkymin uusiin tiloihin muutaman viikon sisällä, Karvonen kirjoittaa.
 Karvosen mukaan muuton syynä on se, että tilat ovat vanhentuneet eivätkä vastaa asumispalveluiden nykyvaatimuksia. Hän ei mainitse syyksi henkilöstömitoituksen vajetta eikä kerro kaupungin tarkastuskäynneistä tai vaatimuksista.
 Karvonen kirjoittaa, että Esperi on kertonut yhdessä kaupungin kanssa pidetyssä vuosineuvottelussa suunnittelevansa yksikön lopettamista.
 – Yhteistyössä Espoon kaupungin kanssa olemme pyrkineet varmistamaan, että Pisan asukkaille löytyy uusi, toimiva ja mieluisa koti, Karvonen kirjoittaa.
 Henkilöstövajetta Karvonen kommentoi vasta erikseen pyytämällä. Hän kirjoittaa toisessa sähköpostiviestissä näin:
 – Espoon kaupunki on viimeisimmällä valvontakäynnillään ohjeistanut lisäämään työntekijöiden yhteistä aikaa vuoronvaihdon yhteydessä. Päällekkäistä aikaa on lisätty viime syksystä lähtien Pisan yksikönpäällikön ja sairaanhoitajan työaikaa lisäämällä. Viimeisimmissä työvuorolistoissa näkyy jo ohjeistettu resurssien lisäys.
 Esperilla ja kaupungilla ei ole vielä sopimusta sulkemisesta?
 Vaikka Pisan asumisyksikkö tyhjennetään pikavauhtia, kaupungilla ja Esperillä ei tiettävästi ole asiasta sopimusta.
 Espoon kaupungin mielenterveys- ja päihdepalvelujen päällikkö Eija-Inkeri Kailassuo ei Ylen ottaessa yhteyttä edes tiedä, että Pisaa oltaisiin sulkemassa. Hän kertoo vain tietävänsä, ettei yksikköön enää sijoiteta uusia asukkaita, ja että asukkaiden siirtoa valmistellaan.
 Kailassuo vahvistaa, että lopettamisesta on puhuttu Esperin kanssa pidetyssä vuosineuvottelussa. Hän ei kuitenkaan ole nähnyt dokumenttia jossa asiasta olisi sovittu.
 Asukkaat ovat jo muuttamassa, vaikka asiasta ei ole virallisesti sovittu. Onko Espoo haastatellut asukkaat, ja ovatko he käyneet tutustumassa uusiin paikkoihin, kuten Esperi sanoo?
 – Aina valvontakäynneillä tavataan asukkaita ja kuullaan heidän kokemuksiaan. Näin on varmasti tapahtunut, Kailassuo sanoo.
 – Jos ihminen on asunut vaikka viisi vuotta yksikössä, on selvää ettei häntä saa repiä juuriltaan. Asiat pitää hoitaa hallitusti ja miten sen sanoisi, kauniisti. Uskon, että meidän puoleltamme on toimittu näin, hän jatkaa.
 Ylen tietojen mukaan uusiin tiloihin on järjestetty tutustumiskäyntejä. Kaikkien asukkaiden uudet sijoituspaikat eivät kuitenkaan ole tiloiltaan olennaisesti parempia kuin Pisan-yksikössä.
 Kailassuon mukaan kaupungin viranhaltija, joka tietää parhaiten juuri Pisan yksikön asioista, on ollut viikon sairauslomalla. Kailassuo sanoo saavansa Pisan tilanteesta tarkempaa tietoa maanantaina.

Esperin asumisyksikkö mielenterveyskuntoutujille suljetaan Espoossa – yhtenä syynä jälleen henkilöstömitoitusten rikkominen


Summary: Loppukeväästä valittavasta Euroopan parlamentista tulee luultavasti kaikkien aikojen jakautunein.

Rampautuuko Euroopan parlamentin toimintakyky ensi kesänä? Miten EU:n päätöksenteko tulevaisuudessa onnistuu, vai onnistuuko se lainkaan?
 Näistä asioista on kyse toukokuun lopussa käytävissä EU-vaaleissa.
 Ei pelkästään siitä, ketkä 14 suomalaista valitaan Euroopan parlamenttiin toukokuussa.
 – Vaaliasetelma ei ehkä koskaan parlamentin historiassa ole ollut niin epäselvä ja lopputulos niin epävarma kuin nyt, sanoo Euroopan parlamentissa 20 vuotta työskennellyt vasemmistoryhmän pääsihteeri  Sanna Lepola .
 Ensimmäisten vaaliennusteiden mukaan maahanmuutto- ja EU-vastaisten populistiryhmien osuus kasvaa parlamentissä merkittävästi.
 Se, mitä tästä lopulta seuraa, on kuitenkin hämärän peitossa.
 Yle Uutisgrafiikka, lähde: Kantar Public / Euroopan parlamentti
 Periaatteessa seurauksia voi olla kolmenlaisia:  Yksi, tosin epätodennäköinen, vaihtoehto on, että  riitaisat ääriliikkeet yhdistävät voimansa  ja nousevat jopa parlamentin suurimmaksi ryhmäksi.
 Silloin parlamentin johto siirtyisi euroskeptikoille ja parlamentin kannat esimerkiksi maahanmuuttoon jyrkkenisivät nykyisestä selvästi.
 Toinen vaihtoehto on, että  EU-myönteiset puolueet kääntävät ääriliikkeiden nousun yllättäväksi voitokseen.  Tämä on tosin vielä epätodennäköisempää kuin ääriliikkeiden yhdistyminen. EU-myönteisten menestykseen vaikuttaa erityisesti se, millaista vetoapua Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  pystyy tarjoamaan parlamentin liberaaliryhmille.
 Todennäköisin vaihtoehto on toistaiseksi kahden yllä olevan välimuoto. Siinä  vanhojen valtapuolueiden suosio edelleen laskee, mutta ei niin paljon, että EU-kielteiset puolueet saisivat enemmistön .
 Tämän tilanteen seuraukset olisivat arvaamattomat.
 On syytä muistaa, että osalle ryhmistä päätöksenteon hidastaminen ja estäminen on myös tavoite.
 Euroopan parlamentissa kantojen muodostaminen  perustuu ennen kaikkea enemmistön rakentamiseen. Siellä ei ole Suomen eduskunnasta tuttua hallitus-oppositio-asetelmaa, vaan jokaisen päätöksen taakse on erikseen kerättävä enemmistö.
 Parlamentin enemmistö tarvitaan, jotta EU voi säätää lakeja, solmia kauppasopimuksia ja käyttää rahaa. Ilman parlamentin enemmistöä ei voida päättää EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä kauppasopimuksesta, kellojen siirrosta luopumisesta tai uusista ilmastolaeista. Ilman parlamentin enemmistöä ei voida hyväksyä edes ensi syksynä aloittavaa komissiota.
 On syytä muistaa, että osalle ryhmistä päätöksenteon hidastaminen ja estäminen on myös tavoite.
 Tähän asti esimerkiksi Britannian EU-eroa ajava brittiläinen Ukip-puolue on sääntöjensä mukaan äänestänyt ainoastaan sellaisten esitysten puolesta, jotka tähtäävät EU:n vallan murentamiseen.
 Patrick Seeger / EPA
 Synkimpien ennusteiden  mukaan vaalitulos, jossa vanhat puolueet menettävät enemmistönsä niukasti, voi johtaa poliittiseen umpisolmuun. Silloin lakien säätäminen Euroopan unionissa loppuisi kokonaan.
 Vielä vaikeampaa olisi erittäin suurten päätösten tekeminen. Esimerkiksi EU:n perussopimuksen muutokset tai komissiolle annettava epäluottamuslause vaativat taakseen kaksi kolmasosaa parlamentissa annetuista äänistä.
 Vanhojen suurten kannatus voi pudota ensimmäistä kertaa historiassa alle 50 prosentin.
 Mutta kerrataan vielä, miksi ryhmien  koko on niin tärkeä kysymys, että se saa virkamiesten kämmenet hikoamaan jo nyt.
 Tälläkin hetkellä kahdella suurimmalla ryhmällä keskustaoikeistolaisella EPP:llä ja sosiaalidemokraattisella S&D:llä on 54 prosentin enemmistö Euroopan parlamentissa. EPP:hen kuuluu Suomesta kokoomus, S&D:hen SDP.
 Toukokuussa on mahdollista, että näiden vanhojen suurten ryhmien kannatus putoaa ensimmäistä kertaa suorilla vaaleilla valitun parlamentin historiassa alle 50 prosentin.
 Siis ensimmäistä kertaa vuoden 1979 jälkeen.
 Muutos olisi valtava, sillä EPP on lähes koko parlamentin historian ajan ollut parlamentin suurin ryhmä. Päätöksenteko on pitkään perustunut sen ja S&D:n tiiviiseen yhteistyöhön.
 Siksi suuri kysymys on se, keiden kanssa EPP ja S&D pyrkivät ensi kesästä alkaen enemmistöä rakentamaan.
 Euroopan komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker Stephanie Lecocq / EPA
 EPP:n ja S&D:n vaikeuksissa on kyse  samasta asiasta, joka on viime aikoina hidastanut hallituksen muodostamista vaalien jälkeen esimerkiksi Saksassa, Ruotsissa ja Italiassa.
 Vanhat valta-asetelmat ovat murtuneet ja pienet ja keskikokoiset puolueet lisänneet kannatustaan.
 Lähes ikiaikaisena pidetty EPP:hen kuuluva saksalaispuolue,  Angela Merkelin  kristillisdemokraatit koki ison vaalitappion edellisissä liittopäivävaaleissa. Lisäksi ryhmää hiertää Unkarissa yhä itsevaltaisemmaksi käyvä Viktor Orbán ja tämän Fidesz-puolue. Fidesziin kuuluvat 11 meppiä ovat tällä hetkellä EPP-ryhmän jäseniä.
 Osa ryhmästä on jo pitkään halunnut potkia Fideszin ulos mutta eivät kaikki. Eivät vielä senkään jälkeen, kun Fidesz syytti mediakampanjassaan EU-komission puheenjohtajaa  Jean-Claude Junckeria  laittoman maahantulon kannattamisesta.
 Kokoomus on jo muutaman muun puolueen lisäksi vaatinut Fideszin erottamista.
 Silti lopullinen päätös ei ole välttämättä helppo. Jos yhteistyö loppuu, se tarkoittaa EPP.n kutistumista,
 Sosiaalidemokraattiset puolueiden suosio on niin ikään laskussa kaikissa suurissa EU-maissa; Ranskassa, Saksassa ja Italiassa. Lisäksi Britannian EU-ero brexit iskee lujasti juuri sosiaalidemokraatteihin. Labour-puolueen mepit ovat kuuluneet S&D:hen ja jos brexit toteutuu suunnitellusti, S&D menettää 19 meppiä.
 Tähän asti parlamentin enemmistö on kuitenkin pystynyt eristämään parlamentin ääriryhmät päätöksenteon ulkopuolelle.
 "Muutoin olen sitä mieltä,  että EU on tuhottava". Tällaiseen lauseeseen eräs puolalaismeppi lopettaa jokaisen puheenvuoronsa täysistunnossa.
 Ensi kesästä eteenpäin vastaavaa kuullaan todennäköisesti paljon lisää Strasbourgin ja Brysselin istuntosaleissa.
 Parlamentissa on aina istunut ääriajattelua edustavia meppejä, kuten holokaustin kiistämisestä tunnettu, ranskalainen  Jean-Marie Le Pen . Tähän asti parlamentin enemmistö on kuitenkin pystynyt eristämään parlamentin ääriryhmät päätöksenteon ulkopuolelle.
 Tämänkin vaalikauden aluksi EFDD, lähinnä Britannian EU-eron ajamiseen keskittyvät euroskeptikkojen ryhmä, jätettiin enemmistön päätöksellä tylysti ilman parlamentin varapuhemiehen paikkaa. Vaikka äänisaaliin perusteella se olisi sille kuulunut.
 Laitaoikeistolainen liike ENF on saanut samanlaisen vastaanoton.
 – Vasemmistoryhmässä on periaate, että emme ikinä äänestä heidän muutosesityksensä puolesta. Emme, vaikka olisimme heidän kanssaan samaa mieltä. Käsitykseni on, että muissakin ryhmissä on vastaavia sääntöjä, Sanna Lepola sanoo.
 Marginaaliin työntäminen on mahdollista vain niin kauan kuin ääriryhmät säilyvät sellaisina kuin nyt; pieninä ja riitaisina.
 Vaalien jälkeen voi olla toisin.
 Euroskeptikot saisivat muun muassa kuuden Euroopan parlamentin valiokunnan puheenjohtajuuden.
 Politico-lehden laskelmien mukaan  eurokriittiset ovat saamassa parlamentissa yhteensä jopa 250 paikkaa 705:stä.
 250 mepin ryhmä olisi EU-parlamentin suurin ryhmä. Politicon laskujen mukaan tällä meppimäärällä yhdistynyt euroskeptikkoryhmä saisi muun muassa kuuden Euroopan parlamentin valiokunnan puheenjohtajuuden.
 Lainsäädäntötyö tekijänoikeuskysymyksistä kulkuneuvojen hiilidioksidipäästöihin tehdään nimenomaan parlamentin noin 20 valiokunnassa, joten nämä postit ovat merkittäviä.
 – Tämä olisi valtava muutos, vaikka en usko, että se toteutuu. Euroskeptikot eivät ole tähän saakka koskaan johtaneet yhtäkään valiokuntaa, Lepola sanoo.
 250 yhtä köyttä vetävää meppiä olisi tarpeeksi vaikuttamaan koko unionin tulevaisuuteen.
 – Vielä kymmenen vuotta sitten tuntui siltä, että politiikka oli ennalta arvattavaa. Mutta ei todellakaan ole enää, Sanna Lepola sanoo.
 Tällä hetkellä mielipidemittausten mukaan näyttää siltä, että toukokuussa 2019 valittavasta parlamentista tulee poliittisesti jakautuneempi kuin koskaan aiemmin. Siinä tapauksessa siitä tulee myös EU-kriittisempi kuin koskaan.
 Lue myös:   Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan   Kansallismielisille puolueille odotetaan voittoa toukokuun eurovaaleissa – EU:ta on kuitenkin vaikea vastustaa Euroopan parlamentista

Analyysi: Historian epävarmimmat EU-vaalit – Euroopan parlamentti voi vaalien jälkeen jämähtää poliittiseen umpisolmuun


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Oikeisto juhli Viron parlamenttivaaleissa
 Oikeistolainen reformipuolue on palaamassa  Viron pääministeripuolueeksi , vaikka sunnuntaisten parlamenttivaalien ääntenlaskenta kavensikin kahden pääpuolueen välimatkaa. Suurin yllätys oli oikeistopopulistisen Viron konservatiivisen kansanpuolueen iso äänisaalis.
 Kesämökit halpenivat – mökkikauppa vauhdittui
 Tina Lundán / Yle
 Kesämökkien hinnat jatkoivat laskusuunnassa viime vuonna monen edellisvuoden tapaan. Halvenneet hinnat ovat rohkaisseeet aiempaa useamman mökinostoon.  Kauppamäärät nousivat  monetta vuotta peräkkäin.
 Analyysi: Historian epävarmimmat EU-vaalit – Euroopan parlamentti voi vaalien jälkeen jämähtää poliittiseen umpisolmuun
 Patrick Seeger / EPA
 Loppukeväästä valittavasta Euroopan parlamentista tulee luultavasti kaikkien aikojen jakautunein,  kirjoittaa ulkomaantoimittaja Satu Helin.
 Näin toimit sähköauto-onnettomuudessa: virta pois, käsijarru päälle, konepellin alle ei kannata koskea
 Vihreä autonkuva kojelaudassa kertoo, että auto on sähköauto. Minna Rosvall / Yle
 Sähköauto saattaa aiheuttaa vaaraa auttajille tulipalo- ja kolaritilanteissa, jos  jännite pääsee auton korirakenteisiin . Riskinä on myös se, että auto lähtee yllättäen liikkeelle. Pelastusviranomaisten mukaan Suomessa vuosittain noin kaksikymmentä potilasta joudutaan irrottamaan sähköautosta.
 Yhdysvalloissa 22 ihmistä kuollut tornadoihin sunnuntaina – uhrien joukossa lapsia
 Ainakin 22 ihmistä on kuollut  tornadojen sarjassa  Alabaman ja Georgian osavaltioissa Yhdysvalloissa viime yönä Suomen aikaa. Myös aineelliset vahingot ovat merkittäviä. Muun muassa osavaltioiden raja-alueen lentokenttä ja palolaitos ovat tuhoutuneet.
 Pakkasta koko maassa
 Päivä on pääosin poutainen. Pilvisyys lisääntyy päivän aikana maan etelä- ja keskiosassa, ja idässä voi sataa paikoin lunta. Etelässä lämpötila on muutaman asteen pakkasen puolella. Pohjoisessa pakkasta on kymmenisen astetta. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.
 Yle

Herätys: Viron vaaleissa oikeiston juhlat, kesämökin saa entistä halvemmalla, rampautuuko europarlamentti vaalien jälkeen?


Summary: Ihmiset hakevat Suomea vähemmän apua oikeusongelmiinsa vain Mongoliassa, Senegalissa, Nepalissa, Georgiassa ja Hongkongissa.

Oikeudellisten ongelmista kärsivistä suomalaisista vain seitsemän prosenttia osaa hakea apua viranomaisilta: siis poliisilta, hallintoviranomaisilta tai tuomioistuimista.
 Lakimiesliiton kampanja "Oikeus kuuluu kaikille" kertoo, että esteitä avun hakuun ovat oikeusprosessien kalleus ja oikeudenkäyntien pitkä kesto, häpeä tai tietämättömyys sekä riittämätön oikeusapu ja vakuutusturva.
 Vaikka apua saa liian harva, lähes kaksi kolmesta suomalaisesta on parin viime vuoden aikana paininut oikeudellisten pulmien ja -riitojen kanssa.
 Lakimiesliiton puheenjohtaja, professori Tuula Linna kertoo, että yleinen riitojen aihe on esimerkiksi asuminen. Riidat liittyvät varsin usein naapureihin.
 – Yli neljännes kärsii melusta, lemmikeistä, roskista ja parkkipaikkariidoista. Naapuritoraa huolestuttavampaa minusta kuitenkin on, että yli 20 prosenttia ei ole saanut hoitoa julkisesta terveydenhuollosta.
 Tuula Linna Sebastian Trzaska
 Linnan mukaan osa ihmisistä on myös jäänyt vaille sosiaalietuuksia. Vaikeuksia on lisäksi kuluttaja-asioissa, tapaturmissa, työsuhteissa ja vaikkapa perheasioissa.
 Googlailu voi johtaa harhapoluille
 Kansainvälinen ja riippumaton Word Justice Project (WJP) on kerännyt tietoa oikeuden saatavuudesta 45 valtiossa.
 Tulokset näyttävät suomalaisen oikeusvaltion näkökulmasta melko noloilta.
 – Suomea vähemmän apua julkiselta sektorilta haettiin vain Mongoliassa, Senegalissa, Nepalissa, Georgiassa ja Hongkongissa.
 Mistä suomalaiset sitten hakivat yleisimmin apua, jos eivät asiantuntijoilta tai viranomaisilta? Googlestapa tietenkin.
 – Hämmästyin, että lähes puolet suomalaisista eli 47 prosenttia etsi apua internetistä ja medialähteistä. Siitä voi tulla joskus ongelmia. Löydetty tieto on liian yleistä eikä koske juuri omaa asiaa. Avun hakija voi mennä harhaan ja tulla väärinymmärryksiä.
 Suomalaiset ovat googlailijoina aivan omassa luokassaan. Pitkän hajuraon päässä tulivat 36 prosentin tuloksella mm. Italia, Uusi-Seelanti ja Slovenia.
 – Suomalaiset ovat aivan omaa luokkaansa nettiaktiivisuudessa ja viranomaispassiivisuudessa.
 WJP:n selvityksen mukaan yli 20 prosenttia ihmisistä aikansa googlailtuaan luovutti oikeuspulmissaan ja esimerkiksi muutti pois ongelma-alueelta tai luopui kokonaan oikeuksistaan.
 Oikeusturvavakuutus jumittunut 80-luvulle
 Oikeusprosessi Suomessa on kallis ja karsii monen oikeudenhakuhaluja. Ja monet myös  luottavat oikeusturvavakuutukseensa turhan hyväuskoisesti.
 – Riita-asioiden käsittelyssä olemme kansainvälisessä vertailussa vasta sijalla kahdeksan. Erityisen huonon arvosanan saamme siitä, että oikeusprosessimme on hidas ja kallis. Asiat pyörivät käsittelyssä vuositolkulla.
 Oikeusturvavakuutuksen tarkoituksena on korvata oikeudenkäynneistä aiheutuvia oikeudenkäyntikuluja. Lakimiesliiton mukaan oikeusturvavakuutuksen korvaustaso on jämähtänyt 80-luvulle.
 Oikeusturvavakuutus korvaa kuluja yleensä vain 8 500 euroon saakka. Ihmiset tosin luulevat korvausten olevan moninkertaisesti suuremmat. Lakimiesliiton Taloustutkimuksella teettämässä kyselyssä ihmiset elivät harhaluulossa, että korvaussumma kipuaisi jopa yli 60 000 euroon.
 – Korvaustaso ei kata kuin pienen osan oikeudenkäynnin kustannuksista ja vain osan juttutyypeistä. Usein on epäselvää, kuuluuko esimerkiksi sovittelu korvausten piiriin. Oikeusturvavakuutukset olisi päivitettävä niin, että ne kattavat riittävän raha- ja asiamäärän.
 Oikeusvaltio maksaa ja sen kuuluukin maksaa
 Taloudellinen asema ei saa ratkaista sitä, saammeko ongelmamme oikeudenmukaiseen käsittelyyn. Järjestelmämme puutteisiin törmäävät niin yksityiset ihmiset kuin yrityksetkin.
 Lakimiesliitto penää oikeuden hoitoon lisää euroja, sillä Suomi laahustaa muiden Pohjoismaiden perässä. Vain alle yksi prosentti koko valtion budjetista käytetään valtion ydintehtäviin kuuluvaan oikeudenhoitoon.
 – Oikeusvaltio maksaa ja sen kuuluukin maksaa. Mutta toimimattomat prosessit on myös käytävä läpi.
 Käräjöinnin sijaan tarvittaisiin "kevytmenettelyjä". Henrietta Hassinen / Yle
 "Pieniä" naapuruusriitoja ei sovi vähätellä, sanoo Tuula Linna. Tutkimuksen mukaan 46 prosenttia suomalaisista koki näiden oikeusongelmien aiheuttavan heille esimerkiksi stressiä, sairautta, parisuhde- työ- ja alkoholiongelmia.
 – Sen vuoksi olisi tärkeää, että meillä olisi vakiohintaisia kevytmenettelyjä niin sanotuille pikkuriidoille. Nykyinen täysimittainen riita-asiainoikeudenkäynti on liian kallis ja hidas.
 Lakimiesliitto vaatii maksutonta julkista oikeusapua vähävaraisten lisäksi myös keskituloisille. Nykypäivänän keskituloiset ovat jääneet väliinputoajiksi.
 – Olemme Lakimiesliitossa sitä mieltä, että oikeusavun piiriin pitäisi saada mukaan suurempi osa keskituloisista.
 Ja vielä: koska oikeusprosessit ovat kalliita ja matavat, on syytä kehittää vaihtoehtoisia oikeudellisia riidanratkaisumenetelmiä eli sovittelu- ja välimiesmenettelyjä.
 – Esimerkiksi tuomioistuinsovittelu on noin päivän mittainen. Käräjätuomari sovittelee ja kertarykäyksellä, ilman muutoksenhakua päästään usein sovintoihin. Sovittelu on edullinen ja nopea. Sitä voitaisiin laajentaa julkiseen ja yksityiseen oikeusapuun.
 Keskustelu  aiheesta on avoinna klo 22:een: Kerro kokemuksistasi.
 Lue lisää:
 Oikeusturvavakuutus tuottaa jatkuvasti pettymyksiä – silti lähes kaikki ostavat sen

Monelle suomalaiselle riidan vieminen oikeuteen on liian kallista – Avun puutetta paikataan googlaamalla


Summary: Pelastuslaitosten työntekijöitä koulutetaan hallitsemaan tilanteet, joissa autoissa on vaihtoehtoisia voimalähteitä.

Varsinais-Suomen pelastuslaitoksella työskentelevä paloesimies  Roni Sillanmäki  istahtaa sähköautoon. Hän etsii tottuneesti kojelaudasta merkin, joka kertoo, että kyseessä on sähköauto. Pohdimme sähköautojen turvallisuutta onnettomuustilanteessa.
 – Autosta ei kuulu sen käydessä mitään ääntä, joten onnettomuuspaikalle tulijan on katsottava kojelaudasta, onko auto päällä. Tässä näkyy vihreä autonkuva ja power-sana, näyttää Sillanmäki.
 Vihreä autonkuva kojelaudassa kertoo, että auto on sähköauto. Minna Rosvall / Yle
 Tärkeintä onkin varmistua, millainen auto on kyseessä, sillä sähköautossa kulkee jännitettä. Se tosin yleensä menee pois päältä, kun turvatyynyt laukeavat. Sähköiskun saaminen on kuitenkin teoriassa mahdollista.
 – Jos jänniteakustot ovat vaurioituneet ja näkyvillä, jännite voi päästä korirakenteeseen. Korkeajänniteakusto on esimerkiksi takaluukussa tai takapenkin alla. Sieltä johdot kulkevat yleensä pohjarakenteissa. Pienessä onnettomuudessa niiden kanssa ei joudu tekemisiin, kertoo Sillanmäki.
 Tulipalo latauspisteellä on uhka
 Traficomin tilastojen mukaan täyssähköautojen määrä on lisääntynyt vuoden aikana noin tuhannella. Yhteensä niitä oli vuoden 2018 lopussa noin 2 600. Myös latauspisteitä on ilmaantunut eri puolille maata.  Pääkaupunkiseudulla on latauspisteitä 170 ja Turun seudullakin noin 50.
 Paloesimies Roni Sillanmäki muistuttaa, että tulipalosta ilmoitettaessa tulisi muistaa kertoa, jos kyseessä on sähköauto.
 – Autokatoksissa sijaitsevat kauppakeskusten latauspisteet aiheuttavat vaaratilanteen. Jos auto on kiinni latauksessa, se kannattaisi kertoa. Kun me ehdimme paikalle, näkyvyys voi olla niin heikko, ettemme huomaa latauksen olevan käynnissä, kertoo Sillanmäki.
 Koska auto ei pidä mitään ääntä, se voi olla käynnissä ja lähteä liikkeelle, jos jalka osuu polkimeen.  Roni Sillanmäki
 Paloesimiehen mukaan tällaisissa tilanteissa jännite voi päästä koriin ja aiheuttaa vaaratilanteen myös pelastajille. Yleisesti ottaen Sillanmäki on sitä mieltä, että kaikkien pitäisi uskaltaa auttaa onnettomuuden uhreja. On kuitenkin vaikeaa olla koskematta auton rakenteisiin, jos tutkii potilasta.
 – Turvatyynyt saattavat myös laueta tai tyhjä jo kertaalleen täyttynyt tyyny saattaa täyttyä uudelleen, kertoo Sillanmäki.
 Taksina käytettävä sähköauto edestä. Etuosassa ei ole reikiä kuten polttomoottoriautossa. Minna Rosvall / Yle
 Käsijarru päälle, mutta ei kurkita konepellin alle
 Sähköauto saattaa aiheuttaa vaaraa pelastushenkilökunnalle ja myös auttamaan ryntääville autoilijoille, jos auton akusto vaurioituu kolarissa. Käytännössä jännitteinen kolari on kuitenkin erittäin harvinainen.
 Varsinais-Suomen alueella on jouduttu irrottamaan potilasta hybridi- tai sähköautosta vasta muutaman kerran parin viime vuoden aikana. Pelastusviranomaisten mukaan koko maassa vuosittain noin kaksikymmentä potilasta joudutaan irrottamaan sähköautosta.
 Valtaosa pelastuslaitoksen työntekijöistä koulutetaan hallitsemaan pelastaminen onnettomuuksissa, joissa on vaihtoehtoisia voimanlähteitä. Koulutus on ollut käynnissä muutaman vuoden ajan. Koulutuksessa painotetaan, että on tärkeää estää auton liikkeellelähtö.
 – Koska auto ei pidä mitään ääntä, se voi olla käynnissä ja lähteä liikkeelle, jos jalka osuu polkimeen, neuvoo paloesimies Roni Sillanmäki.
 Etsimme hetken aikaa käsijarrua esimerkkiautostamme. Se löytyy lopulta alhaalta vasemmalta. Sillanmäki painaa turvakengällään jarrun alas ja toteaa, että eri malleissa jarrut ovat eri paikoissa.
 Konepellin alle paloesimies ei kannusta kurkkimaan.
 – Sinne ei kannata mennä missään tapauksessa, jos ei tiedä, mitä on tekemässä. Meilläkin on koulutuksessa tarkkaan määritelty, mitkä sulakkeet mahdollisesti otetaan pois ja mihin ei saa missään tapauksessa koskea, varoittelee Sillanmäki.
 Taksiautoilija Pekka Mauro ja esteetön sähkötaksi. Minna Rosvall / Yle
 Kokenut sähköautoilija ei pelkää
 Turkulainen taksiautoilija  Pekka Mauro  on ajanut ladattavilla hybrideillä noin neljä vuotta. Nyt käyttöön on tullut esteetön täyssähköauto, jota hän esittelee innokkaasti. Mauro on tutustunut huolellisesti turvallisuusasioihin.
 Hän kertoo nähneensä Amsterdamin automessuilla auton poikittaisen läpileikkauksen eikä usko, että sähkö hyppisi ylös akuista. Ajoakut olivat auton alla oranssissa terässäiliössä.
 Taksiautoilija pitää sähköautoa jopa turvallisempana kuin polttomoottoriautoa, sillä sähköautosta ei tule nesteitä ulos.
 – Sähköauton voi tunnistaa auton ulkopuolelta tällaisista sinisistä väreistä, joita on tässä lampun ympärillä, tai zero emission -merkistä, jossa on sinistä mukana. Sähköauton maski on ummessa toisin kuin polttomoottorissa, vinkkaa Mauro.
 Sähköauton tunnistaa muun muassa zero emission -merkistä. Minna Rosvall / Yle
 Äänettömyys on riski jalankulkijoille
 Sähköauton latauspisteen luona taksiautoilija Pekka Mauro näyttää, miten auto ladataan. Hän ottaa seinästä pistoolin ja painaa sen auton etuosassa olevan luukun alle.
 – Lataaminenkin on mielestäni turvallista. Siniset valot kojelaudalla kertovat, kun säiliö on täynnä. Suurin turvallisuusriski on auton äänettömyys. Jalankulkijat eivät aina huomaa, kun sähköauto lähestyy, pohtii Mauro.
 Lähdemme heittämään pienen lenkin Mauron uudella autolla. Ajoneuvo on lähes äänetön. Taksiautoilija kertoo, että se hämmästyttää asiakkaita eniten. Mauro uskoo sähköautojen yleistyvän.
 – Autokauppiaiden mukaan ainoa ongelma ovat pitkät toimitusajat. Sähköautoa voi joutua odottamaan jopa vuoden.

Pelastajat tarvitsevat erityistaitoja, kun sähköauto palaa latauspisteellä – jännite voi mennä koriin ja olla vaaraksi auttajalle


Summary: Rantahuviloiden hintahuippu saavutettiin 2011. Siitä on tultu alas roimasti.

Rantamökkikauppa piristyi viime vuonna lukumääräisesti mitattuna, mutta keskihinnat jatkoivat laskuaan muutaman edellisvuoden tapaan huippusuhdanteesta huolimatta. Rantahuvilakauppoja tehtiin viime vuonna 3540, mikä on reilut 200 enemmän kuin edellisvuonna.
 Kauppamäärät ovat nousseet jo vuosikausia perä perää, mutta keskihintoihin lisääntynyt kysyntä ei ole vaikuttanut nostavasti ainakaan koko maan vertailussa. Maanmittauslaitoksen kauppahintatilaston mukaan mediaanihinnat laskivat viime vuonna 2-3 prosenttia edellisvuodesta. Asiantuntija selittää hinnanlaskua roimasti kasvaneella tarjonnalla.
 –Isot sukupolvet myyvät mökkinsä pois, koska usein omat lapset eivät halua ottaa mökkejä vastuulleen, sanoo myyntijohtaja  Jussi Peltonen  Habitasta.
 –Suomi on mökkejä täynnä, tarjontaa on ollut vaan liikaa. Se tekee hinnoille vastaisuudessa sitä, että hintataso vähän laskee. Kun hinta on oikea, niin kyllä mökit tekevät kauppansa ja ostajia löytyy.
 Kaava-alueen rantamökin sai viime vuonna 90 000 euron keskihinnalla ja haja-alueelta 70 000 eurolla. Kuivan maan mökkihinnat laskivat niinikään ja keskihinta painui rantamökkiä selvästi edullisemmaksi. Yli 70 prosenttia rantamökkikaupoista tehdään kaavoitetuilta alueilta.
 Mikko Airikka |Yle
 Rantamökkien hintahuippu saavutettiin 2011. Silloin kaava-alueelta sai rantamökin 110 000 euron keskihinnalla ja haja-alueelta 85 000 eurolla. Siitä pitäen suunta on ollut pääsääntöisesti alaspäin ja keskihinnat ovat painuneet 17-18 prosenttia seitsemässä vuodessa, riihikuivana 15 000-20 000 euroa/mökkikauppa. Mökinmyyjällä onkin monesti ylimitoitetut luulot realistisesta myyntihinnasta.
 – Oma mökki on aina se kaikkein paras ja kyllä sen hinta-arvion ymmärtää: onhan mökissä aina fiilis mukana. Ostaja vaan ei maksa siitä tunteesta mitään. Monesti keskustellaan myyjän kanssa tosi tarkkaan, mikä on oikea hintataso ja minkä takia, Peltonen kertoo.
 Kalleinta Uudellamaalla
 Rantamökkien keskihinnat vaihtelevat suuresti maakunnittain ja myös hintamuutokset ylös ja alas ovat isoja maakuntien välillä.
 Maan kalleimmat mökkikaupat tehtiin viime vuonna Uudellamaalla. Keskihinta nousi 8 prosenttia ja oli 187 000 euroa kaava-alueen rantahuvilasta.
 Maan matalimmat kaava-aluemökin keskihinnat löytyvät Pohjois-Pohjanmaalta. Huvilan sai keskimäärin 55 000 eurolla, pudotusta edellisvuoteen 15 prosenttia.
 Lapissa taas keskihinnat nousivat reilusti (+18%), ja keskihinta oli 56 000 euroa.
 Kanta-Häme hyppäsi
 Haja-alueen hinnakkaimmat mökkikaupat solmittiin niinikään Uudellamaalla, vaikka keskihinta laski 6 prosenttia ja oli 149 500 euroa. Edullisimmin mökin sai Lapista. Keskihinta oli 40 000 euroa, nousua edellisvuodesta 8 prosenttia.
 Kovin haja-alueen hintanousu koettiin viime vuonna Kanta-Hämessä, jossa keskihinta ponkaisi huimat 32 prosenttia edellisvuodesta. Isoin miinus (-12%) taas kirjattiin Pohjois-Savossa.
 Kuopio kallistui
 Maan suosituimmat mökkikunnat sekä kallistuivat että halpenivat keskihinnalla mitattuna.
 Nousua kirjattiin muun muassa Kuopiossa, Mikkelissä, Paraisilla, Kouvolassa ja Kangasalla. Laskua taas Savonlinnassa, Hämeenlinnassa, Kuusamossa ja Mäntyharjulla.
 Peltonen arvioi, että alkaneesta mökkikauppavuodesta tulee samanlainen kuin viime vuodesta. Taantumapuheiden hän ei usko vaikuttavan ostohaluihin niin nopeasti.
 – He joilla on mahdollisuuksia investoida, he myös investoivat.
 Oman mausteensa mökkikaupaan tuovat ulkomaalaiset, jotka ovat tulleet ostamaan Suomesta mökkejä.
 – Ostajat eivät ole tällä kertaa Venäjältä, vaan lähinnä Keski-Euroopasta: Saksasta, Hollannista ja Englannista. Tämä trendi tekee kotimaiselle mökkikannalle hyvää, Peltonen sanoo.

Mökkikauppa piristyi – silti hinnat laskivat jo monetta vuotta, maakunnittaiset erot isoja