Summary: Vihreät ja keskusta olivat pyytäneet pääministeriltä selvitystä Posti-kiistan vaiheista.

Valtioneuvoston kanslia vahvisti saaneensa neuvottelut päätökseen noin puoli kahdentoista aikaan. Hallitus valmistautuu vastaamaan välikysymykseen tiistaina.
 Pian tämän niukkasanaisen tiedotteen jälkeen valtioneuvoston linnasta nähtiin poistuvan kaksi autoa.
 Sunnuntai-iltana hallituspuolueiden puheenjohtajat ja hallituspuolueiden eduskuntaryhmien puheenjohtajat kokoontuivat pääministerin johdolla puimaan Posti-sotkua.
 Kokouksen pitopaikasta ei kerrottu hallituslähteistä etukäteen, mutta sivistyneenä arvauksena pidettiin pääministerin virka-asuntoa Kesärantaa Helsingin Meilahdessa. Kesärantaan ei kuitenkaan kukaan tullut ja Ylen saamien tietojen mukaan kokous on haluttu pitää julkisuudelta piilossa jonkinlaisen työrauhan turvaamiseksi. Ylelle on vahvistettu, että kokouksen pitopaikka oli valtioneuvoston linna Helsingissä.
 Keskusta ja vihreät ovat vaatineet pääministeri  Antti Rinteeltä  (sd.) selvitystä Posti-sotkusta. Rinteen mukaan tarkoitus on keskustella myös tulevasta välikysymyksestä. Kokoomus, kristillisdemokraatit ja nyt-liike tekivät perjantaina Posti-sotkusta välikysymyksen, jota käsitellään eduskunnassa tiistaina.
 Postista puhuttiin jo ennen vaaleja
 Iltapäivällä Rinne pitäytyi edelleen omassa kannassaan siitä, millaisessa marssijärjestyksessä Posti-sotku on edennyt. Rinne kertoi näkemyksestään Rovaniemellä SDP:n ministerikiertueen yhteydessä.
 Rinteen mukaan Postin silloinen toimitusjohtaja  Heikki Malinen  oli jo ennen vaaleja kertonut Postin tulevista haasteista. Tässä yhteydessä Malinen oli kertonut myös Postin tarpeesta heikentää työehtoja.
 – Silloin jo tyrmäsin sen, Rinne sanoi Rovaniemellä.
 Rinne totesi jälleen kantanaan olleen, että valtion sataprosenttisesti omistama yhtiö ei voi tehdä niin ja että SDP:lle se ei tulisi käymään.
 Tilannetta selvitellään illalla
 Hallitukseen menon jälkeen Rinne kertoi keskustelleensa Postista vain omistajaohjauksen kanssa ja todenneensa edelleen, että hallitus ei työehtojen huononnuksia hyväksy.
 – Posti teki kuitenkin toisin, Rinne sanoi.
 Rinne kertoi, ettei ole tietoinen, kuinka hänen viestinsä on viety edelleen ja nyt ollaan sitten tässä tilanteessa.
 – Tilannetta selvitellään tänä iltana puolueiden puheenjohtajien ja ryhmyreiden kesken ja selvitetään, mitä on tapahtunut.
 – Me käydään läpi Postin tilanne ja puhutaan ylipäätäänkin tulevasta välikysymyksestä, siihen vastaamisesta, Rinne tarkensi.
 Rinne: Hallitus toimintakykyinen
 Kysyttäessä onko Rinne harkinnut eroa hallituksen toimitakyvyn pelastamiseksi, Rinne vastasi kieltävästi.
 – Hallituksen toimintakyky on ihan täydellinen tällä hetkellä.
 Kokoomus, kristillisdemokraatit ja nyt-liike tekivät perjantaina Posti-asiasta välikysymyksen, jota käsitellään eduskunnassa tiistaina ja josta äänestetään keskiviikkona. Sitä ennen pääministeri Rinteen on selvitettävä hallituskumppaneilleen kiistan tapahtumat.

 "Neuvotteluihin en ole puuttunut"
 Kuumassa työmarkkinatilanteessa Rinnettä on arvosteltu puuttumisesta työehtosopimusneuvotteluihin. Sen Rinne kiistää.
 Kun Ylen toimittaja kysy puuttumisesta, Rinne sanoi kysymyksen olevan väärä ja asenteellinen.
 – Työmarkkinajärjestöjen välisiin neuvotteluihin en ole puuttunut millään tavalla. Pau ja Palta ovat neuvotelleet alansa työehtosopimuksesta, ja se on kulkenut sovitteluprosessin kautta.
 – Omistajaohjauksessa on puututtu Postin ja PAUn väliseen riitaan 700 ihmisen omasta tahdosta riippumatta tapahtuneesta siirrosta toiseen yhtiöön ja palkkojen alentamisesta. Tämän tilanteen korjaamiseen on omistajaohjaus puuttunut, Rinne vastasi.
 Selvityksiä vaadittu
 SDP:n hallituskumppaneista vihreät (pj.  Maria Ohisalo ) ja keskusta (pj.  Katri Kulmuni ) ovat pyytäneet Rinteeltä selvitystä. Hallituksessa ovat myös  Li Anderssonin  johtama vasemmistoliitto ja  Anna-Maja Henrikssonin  RKP.
 Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) perjantainen ero on  herättänyt keskustelun  hänen korvaajastaan. Yhtenä vaihtoehtona esiin nostettu SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  kertoi sunnuntaina Ylelle, ettei ole käytettävissä tehtävään.
 SDP järjestää ylimääräisen puoluevaltuuston kokouksen ensi keskiviikkona. Tuolloin päätetään uuden henkilön nimeämisestä valtioneuvostoon.
 Aiheesta aiemmin:   Mitä Posti-sotkussa tapahtuu seuraavaksi? Kokosimme Rinteen hallituksen seuraavat askeleet ennen tiistain välikysymystä

Yle seuraa: hallituksen johto sai neuvottelut valmiiksi – valmistautuu välikysymykseen tiistaina


Summary: Erimielisyyttä aiheuttaa myös julkisuudessa ollut ehdotus uudesta oppiaineesta, joka yhdistäisi teknisen työn ja teknologian.

Keskustelu uuden opetussuunnitelman mukaisesta teknisen ja tekstiilityön yhdistämisestä on käynyt kiivaana.
 Ylen pari viikkoa sitten julkaisemassa jutussa  kerrottiin, että sekä tyttöjen että poikien kiinnostus käsitöitä kohtaan on vähentynyt uuden opetussuunnitelman myötä. Siinä uusi yhdistetty käsityö tuli pakolliseksi kaikille 7. luokkalaisille. Muun muassa vientiteollisuus ja teknisen työn ammattilaiset ovat huolissaan käsityötaitojen katoamisesta.
 Alan sisällä on hyvin eriäviä mielipiteitä kaksi vuotta käytössä olleesta opetussuunnitelmassa.
 Tekstiiliopettajaliiton johto ja käsityö- ja teknologiakasvatusprofessorit eivät pidä opetussuunnitelmaa huonona eivätkä he näe, että teknisen työn opettajien ehdottama teknisen työn ja teknologian yhdistäminen omaksi tekstiilityöstä erilliseksi oppiaineekseen olisi ratkaisu.
 Puolestaan tekstiilityön opettajat näkevät enemmän ongelmia opetussuunnitelmassa kuin heitä edustava liitto.
 Opetussuunnitelmalla myös tukijansa
 Viisitoista asiantuntijaa reagoi käsityön ja teknologiakasvatuksen professorien johdolla Ylen ja  Helsingin Sanomien uutisointiin  peruskoulun opetussuunnitelmauudistuksen vaikutuksista teknologisen osaamisen tasoon. He ovat lähettäneet asiaa koskevan kannanoton Ylelle ja  Helsingin Sanomille.
 Tekstiiliopettajaliiton puheenjohtaja  Minna Hankala-Vuorinen  on professorien, teknologiakasvattajien ja tekstiiliopettajaliiton kannanottojen allekirjoittaja. Erityisesti kannanoton kirjoittajia vaivaa Teknisten aineiden opettajien yhdistyksen esittämä teknisen työn eriyttäminen takaisin omaksi oppiaineekseen ja teknologiakasvatuksen sisällyttäminen tähän.
 Hankala-Vuorisen johdolla myös  Tekstiiliopettajien liitto on ottanut erikseen kantaa Ylen alaa koskevaan uutisointiin , jossa he vaativat opettajille työrauhaa uuden opetussuunnitelman haltuun ottamiseksi. Molemmissa kannanotoissa nähdään, että opetussuunnitelmassa ei ole suuria ongelmia.
 Hankala-Vuorinen pitää uutta opetussuunnitelmaa hyvänä ja peräänkuuluttaa työrauhaa sen ympärille.
 – On liian aikaista tehdä johtopäätöksiä uuden opetussuunnitelman toimivuudesta.
 Hankala-Vuorinen on kuitenkin sitä mieltä, että  nykyistä monimateriaalista käsityötä  parempi vaihtoehto opettajakoulutuksessa olisi kaikille yhteiset perusopinnot, jonka jälkeen opiskelija voisi syventyä jompaankumpaan ainealaan.
 Rauman käsityökasvatuksen professori Eila Lindfors on yksi kannanoton allekirjoittaneista professoreista. Hän toivoo nykyisten päättäjien ymmärtävän teknologisen osaamisen merkityksen. Lindfors peräänkuuluttaa resursseja kaikille yhteisen käsityön opetuksen jatkamiseen myös 8.- ja 9.-luokalla. Päivi Leppänen / Yle
 Toisen kannanoton allekirjoittaneen professorijoukon mielestä teknologiakasvatus on teknistä työtä huomattavasti laajempi osaamisalue. Professorit nostavat teknologiakasvatuksessa keskeiseen asemaan luovan ajattelun kehittämisen.
 – Taiteisiin, käsityöhön, muotoiluun ja humanistisiin tieteisiin liittyvä osaaminen on keskeistä myös teknisillä aloilla, he toteavat kannanotossaan.
 Heidän mukaansa teknologiaan liittyvän osaamisen kehittäminen kuuluu lähes kaikkeen toimintaan perusopetuksessa.
 Hankala-Vuorinen puolustaa molempia kannanottoja, joissa hän on allekirjoittajana. Hänen mielestään teknologiaa pitää pystyä soveltamaan eri tavoin, ei vain teknisen työn kautta.
 – Luovuutta tarvitaan siinä, että saadaan keksittyä tarve teknologiselle toteutukselle, jota ei tällä hetkellä edes vielä tiedetä.
 Opettajat eri mieltä järjestönsä kanssa
 Tekstiiliopettajaliiton johdon ja käytännön työtä tekevien opettajien näkemykset ovat kaukana toisistaan.
 Käsityönopettajille tänä vuonna tehdyn kyselyn vastausten ja tekstiiliopettajien sisäisen keskustelun antama kuva on aivan eri kuin liiton kannanoton allekirjoittajien.
 Tekstiilintyönopettajat ovat samaa mieltä teknisen työn opettajien kanssa siitä, että käsityön suosion romahtamisen syy on opetussuunnitelma. Näin kertoo käsityönopettajille  aiemmin tänä vuonna tehty kysely . Kyselyyn vastasi tekstiiliopettajista lähes kuudesosa.
 Nykyään käsityönopettajaksi voi opiskella Helsingissä, Joensuussa ja Raumalla. Oulun Pohjankartanon koulun tekstiilityön opettaja Auli Sipola on valmistunut tekstiiliopettajaksi Helsingistä.  Hän ei pidä uutta opetussuunnitelmaa onnistuneena. Kuvassa vasemmalla Aarne Malmivaara, oikealla Minea Salonen. Risto Degerman / Yle
 Tekstiilityönopettajat ovat käyneet vilkasta keskustelua uudesta opetussuunnitelmasta myös omissa Facebook-ryhmissään. Niissä moni on eri mieltä liiton johdon kanssa ja ilmaisee, ettei hyväksy liiton virallista kantaa opetussuunnitelman ongelmattomuudesta.
 Yksi heistä on turkulainen tekstiilitaustainen käsityönopettaja  Tuula Wilén .Hänen mukaansa uusi opetussuunnitelma ei toimi, koska oppilailla ei ole riittäviä valmiuksia toteuttaa sitä. Tunteja pitäisi olla selkeästi enemmän tai oppilaiden pitäisi saada keskittyä jompaankumpaan sisältöön, jotta taidot ehtivät karttua.
 Tekstiiliopettajien Lapin alueyhdistyksen puheenjohtaja  Hely Perunka  sanoo, että Lapissa peruskoulussa kädentaidot valinnaisaineena ovat vähentyneet todella paljon.
 – Uusi opetussuunnitelma on ollut täydellinen mahalasku koko oppiaineelle.
 Tekstiiliopettajien liiton hallituksessa kahteen otteeseen olleen rovaniemeläisen Perungan mielestä käsityön tilanne ei parane Opetushallituksen ja liiton puheenjohtaja Minna Hankala-Vuorisen vaatimalla työrauhalla.
 Hänestä oppilaiden osaaminen ja taitotaso on romahtanut täysin. Ammatillinen koulutus ei ole vielä nähnyt, miten paljon nuorten osaaminen on tippunut, mutta ensi vuonna Perunka näkee senkin olevan edessä.
 Hän kiinnittää huomiota myös siihen, että käsityön tilanne vaihtelee hyvin paljon kuntien välillä. Sitä voi olla 7. luokalla 0–4 tuntia viikossa.
 Tekstiiliopettajaliiton puheenjohtaja Minna Hankala-Vuorinen uskoo, että suurin osa tekstiilityön opettajista on samaa mieltä opetussuunnitelmasta kuin liiton johto.
 – Ei voi yleistää muutaman äänekkään ihmisen mesoamista somessa.
 Hänen mukaansa viimeksi vuonna 2018 on tehty jäsenkysely, jonka pohjalta hallitus on muotoillut kannanottonsa. Tämän kyselyn kysymyksiä ja vastauksia tai kyselyyn vastanneiden määrää ei ole annettu Ylen tietoon.

Oulun Pohjankartanon koulun oppilas Aarne Malmivaara pitää käsitöistä, koska se poikkeaa kaikesta muusta kouluopetuksesta. Tekninen työ on hänestä vähän hauskempaa kuin tekstiilityö. Hän arvioi sen johtuvan siitä, että hän ymmärtää siitä enemmän. Risto Degerman / Yle
 Teknologiakasvattajat: Teknologian ja teknisen yhdistäminen ei ratkaisu
 Teknologiakasvattajien mielestä ratkaisu olisi uuden oppiaineen sijaan teknologiakasvatuksen vieminen lähes kaikkeen perusopetukseen.
 Helsingin yliopistossa valmistellaan uutta teknologiakasvatuksen opetussuunnitelmaa. Se on määrä ottaa käyttöön ensi syksynä, kertoo Helsingin yliopiston teknologiakasvatuksen apulaisprofessori  Kaiju Kangas .
 – Siinä ei keskitytä pelkästään teknis-loogiseen ajatteluun tai matemaattis-luonnontieteellisten aineiden soveltamiseen, vaan siellä on huomattavasti laajemmin esimerkiksi uutta luovan ajattelun sisältöjä.
 Kangas on yksi allekirjoittajista samoin kuin Aalto-yliopiston teknologiakasvatuksen työelämäprofessori  Maria Clavert .
 – Tutkimus on osoittanut että laaja-alaisuus vahvistaa teknologisen ymmärryksen kehittymistä ja se on myös tapa luoda kiinnostusta niiden oppilaiden joukossa, jotka eivät kiinnostuneita varsinaisesti luma-aineista, sanoo Clavert.
 Kangas lähtisi ennen kaikkea oppilaiden kiinnostuksen kohteista.
 – Jos tyttöjä kiinnostaa esimerkiksi hoiva-ala, voitaisiin pohtia, mitä kaikkea teknologiaa siihen liittyy.
 Kankaan mukaan asiaa on tutkittu 2000-luvun alusta saakka useissa Suomen Akatemian rahoittamissa hankkeissa.
 – Tällä hetkellä meillä on menossa esimerkiksi keksintöpedagogiikan kehittäminen kymmenessä koulussa ja kuudessa päiväkodissa.
 Clavert ja Kangas ymmärtävät teknologiateollisuuden huolen osaavan opiskelija- ja työntekijäaineksen saamisesta tulevaisuudessa, mutta pitävät huolestuttavana sitä, että perusopetukseen kohdistuu vaatimuksia elinkeinoelämästä.
 Erikoistumisen palauttaminen vaihtoehto?
 Turun yliopiston Rauman yksikössä käsityönopettajaksi opiskelevan  Antti Vepsäläisen  mukaan olisi hyvä, että opettajaopiskelijat saisivat erikoistua jompaankumpaan aineeseen. Hänellä itsellään on pitkä tausta teknisen työn opettamisesta ennen opiskelun aloittamista. Vepsäläinen on ainoa opiskelija, joka halusi kommentoida Ylelle.
 – Kun kaikkien pitää opiskella kaikkea, ei mitään opi kunnolla. Olemme ehdottaneet, että kaikki tekisivät perusopinnot laajasti, mutta sen jälkeen saisi valita suuntautumisen. Tätä kannattavat monet opiskelijat ja myös kentällä olevat opettajat.
 Vepsäläisen yllä kuvaamaa mallia kutsutaan y-malliksi. Siinä yhteisten perusopintojen jälkeen opiskelija voi valita, erikoistuuko hän tekstiilityöhön vai tekniseen työhön.
 – Se, miten ja mitä opiskellaan, on oppilaitosten omissa käsissä.
 Vepsäläisen mukaan tekniseen työhön tarvittavat laitteet voivat olla vaarallisia, jos niitä ei osaa käyttää, joten riittävää aineen hallinta on tärkeää. Hänen mielestään laitteiden käyttöä opetetaan liian vähän yliopisto-opetuksessa.
 – Riittävän vahvaa aineen hallintaa ei voi korvata pedagogiikalla.
 Hän toivoisi, että opettajaopiskelijoiden opettajilla olisi myös teknisen alan riittävä osaaminen. Kaikki Suomen käsityön professorit ovat tekstiilitaustaisia.
 Myös Tekstiiliopettajaliiton Minna Hankala-Vuorinen kannattaa erikoistumista. Hän on huolissaan alan suosion laskusta. Sitä kuvaa hänen mukaansa se, että Itä-Suomen yliopistoon haki tänä syksynä opiskelemaan monimateriaalisen käsityön opettajaksi vähemmän ihmisiä kuin oli aloituspaikkoja.
 Hänen mukaansa y-malli poistaisi myös pelkästään tekstiili- tai teknistä työtä opiskelleiden opettajien nykyisen pätevyysongelman. Nykyään opettajilta edellytetään usein sekä tekstiili- että teknisen työn pätevyyttä, vaikka he olisivat tehneet opintonsa jo vuosia sitten.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Käsityöprofessorit, teknologiakasvattajat ja tekstiiliopettajien liitto tyrmäävät opetussuunnitelman arvostelun – opettajat täysin eri mieltä


Siperiassa Venäjällä 19 ihmistä on kuollut ja 21 loukkaantunut bussin syöksyttyä jäätyneeseen jokeen. Viranomaisten mukaan bussissa oli onnettomuushetkellä yli 40 ihmistä.
 Rengas puhkesi, kun bussi oli ylittämässä siltaa, jolloin ajoneuvo luisui jokeen. Bussi oli matkalla Sretenskistä Tshitaan.
 Onnettomuuspaikalle lähetettiin kaksi lääkintähelikopteria.
 Venäjän rikostutkintaviranomainen on aloittanut tutkinnan tapauksesta mahdollisten liikenneturvallisuusrikkomusten selvittämiseksi.
 Liikenneonnettomuudet ovat Venäjällä yleisiä. Usein taustatekijöinä on rattijuopumus, teiden huono kunto tai piittaamattomuus liikennesäännöistä. Viime vuosina liikennekuolemien määrä on kuitenkin laskenut noin 20 000:een vuodessa.

Bussi syöksyi jäätyneeseen jokeen Venäjällä – 19 kuoli


Summary: Ammutuista kaksi on mediatietojen mukaan kriittisessä tilassa.

Yhdysvaltain New Orleansissa on ammuttu yhtätoista ihmistä, kertovat uutiskanava  NBC  ja uutistoimisto AP.
 Tapahtumat saivat alkunsa noin kolmen aikaan sunnuntaiaamuna turistien suosimalla ranskalaiskortteleiden alueella Canal Streetillä. Alueella on paljon hotelleja ja raitiovaunuliikennettä.
 Leena Luotio / Yle
 New Orleansin poliisi kertoo ampumavälikohtauksesta Twitterissä. Poliisi kertoi aiemmin, että yksi henkilö olisi otettu kiinni tapaukseen liittyen.
 Myöhemmin poliisi on kuitenkin sanonut medioiden mukaan, ettei ketään ole pidätetty. Teon motiivi on epäselvä.
 – Valitettavasti paikalla oli niin paljon ihmisiä, että emme pystyneet määrittämään, kuka ampuja oli. Emme tiedä, miten tapahtumat alkoivat,  Shaun Fergusen  New Orleansin poliisista on kertonut toimittajille.
 Alkutietojen mukaan ampumisessa olisi loukkaantunut kymmenen henkilöä. Myöhemmin poliisi kertoi, että välikohtauksen 11. uhri on hakeutunut sairaalahoitoon.
 Nola.com -julkaisun mukaan kaksi ammutuista on kriittisessä tilassa. Uhrit on viety sairaalahoitoon.
 Fergusen on kertonut Nola.comille, että alueella oli jo valmiiksi tavallista enemmän partioita, sillä kaupungissa järjestettiin kiitospäivän viikonloppuna perinteinen jalkapallopeli.
 Twitterissä on jaettu kuvia, joiden kerrotaan olevan tapahtumapaikalta. Kuvissa näkyy poliisiautoja ja nauhalla eristettyjä alueita. Osan teistä kerrotaan olevan suljettuina.

New Orleansin turistialueella joukkoampuminen – 11 henkilöä loukkaantunut


Summary: Aikamme arvostetuimpiin lukeutunut kapellimestari oli kuollessaan 76 vuoden ikäinen.

Latvialainen kapellimestari  Mariss Jansons  on kuollut 76 vuoden ikäisenä kotonaan Pietarissa. Kuolinsyyksi on kerrottu Jansonsia pitkään vaivannut sydänvika.
 Yksi aikamme arvostetuimmista kapellimestareista palkittiin uransa aikana niin Grammy-palkinnolla kuin Britannian Kuninkaallisen filharmonisen yhdistyksen kultamitalilla.
 Hän johti muun muassa Lontoon filharmonista orkesteria, Amsterdamin Concertgebouw-orkesteria ja Oslon filharmonikkoja. Suomessa Jansons nähtiin viime vuonna, kun hän johti Baijerin radon sinfoniaorkesteria Helsingin juhlaviikoilla Musiikkitalossa.
 Saksalaisen kapellimestarilegenda  Herbert von Karajanin  suojatti opiskeli lapsena viulua ja myöhemmin pianoa ja orkesterinjohtamista. Toinen sija Jansonsin oppi-isän mukaan nimetyssä Karajan-kapellimestarikilpailussa toi nuorelle kapellimestarille nimeä ja työtilaisuuksia.
 Sairastelu haittasi Jansonsin viimeistä elinvuotta ja hän joutui perumaan useita esiintymisiä. Hän palasi kuitenkin parrasvaloihin Baijerin radion sinfoiaorkesterin johdossa lokakuussa.
 Jansonsin kuolemasta uutisoi Suomessa ensimmäisenä Helsingin Sanomat.

Klassisen musiikin supertähti Mariss Jansons on kuollut


Summary: Koillis-Syyrian kurdialueelle ei ole saapunut kansainvälistä apua.

WASHO KANIN PAKOLAISLEIRI, KOILLIS-SYYRIA  Perheenäiti  Alia  seuraa vierestä, kun neljä miestä pystyttää hänen tulevaa kotiaan. Parin tunnin päästä nelihenkinen perhe saa muuttaa Punaisen puolikuun pystyttämään telttaan.
 – Pakenimme toissa päivänä kylästämme. Turkin joukot ryhtyivät tulittamaan sitä. Meillä ei ole muuta kuin päällämme olevat vaatteet, Alia sanoo.
 Alia ja hänen äitinsä odottavat teltan pystyttämäistä Washo Kanin leirissä Koillis-Syyriassa. Antti Kuronen / Yle
 Turkki on jatkanut hyökkäyksiään Venäjän kanssa sopimastaan tulitauosta huolimatta.
 Turkin hyökkäys Koillis-Syyriaan kurdialueelle alkoi lokakuun 9. päivä. Pakolaisia majoitettiin kouluihin ja moskeijoihin kunnes kaikki rakennukset täyttyivät. Nyt pystytetään telttaleirejä.
 Avustusjärjestöt arvioivat, että yli 200 000 ihmistä on joutunut pakenemaan Turkin hyökkäystä Koillis-Syyriassa.
 Irakin Kurdistanin Punainen puolikuu ja Barzanin säätiö jakavat patjoja ja vilttejä Koillis-Syyriassa Hasakan kaupungin ulkopuolella. Antti Kuronen / Yle
 Teltat nousevat ripeään tahtiin hiekkakentälle Hasakan kaupungin laidalla. Aamupäivän aikana pystytetään kymmeniä telttoja.
 Kahdeksanhenkiset ja sitä suuremmat perheet saavat kaksi telttaa. Alian pienelle perheelle riittää yksi.
 – Muutamme telttaan, koska emme voi palata takaisin kyläämme. Se ei ole turvallista.
 Alia on arabi, kuten muutkin hänen kotikylänsä asukkaat Tal Tamrin maaseudulla. Koillis-Syyrian autonomisen alueen väestöstä puolet on arabeja. Paikalliset arabit taistelevat kurdien ja kristittyjen rinnalla Turkkia vastaan.
 Taistelut alkoivat, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  antoi yllättäen suostumuksensa Turkin hyökkäykselle Koillis-Syyrian kurdikaupunkeihin. Trump ilmoitti Turkin presidentti  Recep Tayip Erdoganin  kanssa käymänsä puhelinkeskustelun jälkeen, että hän vetää Yhdysvaltojen joukot alueelta.
 Lapset sairastuvat kylmään
 Toisella puolella leiriä  Wedha  siivoaa telttaansa. Hän pakeni Ras al-Ainin kaupungista, kun Turkki ryhtyi tulittamaan kaupunkia kolme päivää Donald Trumpin kohtalokkaan puhelun jälkeen.
 Wedha on huolissaan flunssaan sairastuneesta kolmikuukautisesta vauvastaan.  Antti Kuronen / Yle
 – Ei täällä leirissä helppoa ole. En voi edes kylpeä lapsiani. Katso heitä, sanoo Wedha ja osoittaa lapsiaan. Heidän vatteet ja hiukset ovat hiekkapölyn tahraamia.
 Wedha on ollut kaksi viikkoa leirissä ja kaipaa kuumeisesti kaminaa tai muuta lämmitystä telttaan.
 – Kolmikuukautinen vauvani on sairastunut kylmien öiden vuoksi. Vien hänet joka päivä lääkäriin yskän takia, mutta vain lämmitys auttaisi häntä, sanoo Wedha.
 Leirissä on puutetta kaikesta. Ainoa apu on tullut Irakin Kurdistanin Punaisen puolikuun ja muiden avustusjärjestöjen kautta.
 Puutetta on etenkin käymälöistä, suihkuja ja klinikoista.
 "Kaikesta on pulaa", sanoo Barzanin säätiön edustaja Irakin Kurdistanista.  Antti Kuronen / Yle
 – On totta, että tarvitsemme lämmittimiä telttoihin. Talvi on tulossa, sanoo Washo Kanin leirin johtaja  Fayez Ibrahim .
 Hän toivoo laajempaa kansainvälistä panosta. Turvallisuustilanne ei hänen mukaansa voi olla syy toimettomuuteen. Hasakan kaupunkiin pääsee turvallisesti Irakin kautta.
 – Irakin Kurdistanin avustusjärjestöt ovat tuoneet telttoja, ruokaa ja patjoja. Se ei kuitenkaan riitä talven tullessa.
 Suuri osa Turkin hyökkäystä paenneista yli 200 000 ihmisestä on lapsia. Antti Kuronen / Yle
 Wedha keskeyttää yllättäen haastattelun, koska leirissä jaetaan vilttejä.
 Nyt on kiire.
 Hänen neljä- ja kuusivuotiaat tyttärensä seuraavat parhaansa mukaan perässä, kun äiti säntää kohti lava-autoa.
 Leirin asukkailla on laput, jotka oikeuttavat apuun. Lava-auton ympärille muodostuneen ihmisrykelmän keskeltä Wedha onnistuu saamaan haltuunsa patjan ja kaksi vilttiä.
 Ne ovat Irakin Kurdistanin Barzanin säätiön lahjoittamia.
 Unelmana paluu kotiin
 Talal  ja hänen puolisonsa  Aram  istuvat teltassaan neljän lapsensa kanssa. He ovat Wedhan tavoin paenneet Ras al-Ainin kaupungista, jonka Turkki on vallannut. Talal on kuitenkin kurdi.
 Hän kertoo, kuinka perhe pakeni jalan Turkin tulitusta. Ruumiita oli kaikkialla.
 Talalin mukaan Turkki käytti kiellettyä valkoista fosforia sisältäviä polttavia aseita.
 – Näin ihmisiä, jotka kuolivat valkoisesta fosforista, kuinka heidän ihonsa oli palanut, kertoo Talal.
 Ras al-Ainin kaupungin kurdinkielinen nimi on Sere Kanye. Valtaosa kaupungin asukkaista oli kurdeja. Kaupungissa asui myös kristittyjä ja arabeja.
 Talal ei usko voivansa palata takaisin.
 – He tappaisivat meidät, ehkä mestaisivat. He vihaavat kurdeja ja kristittyjä. Komentajat ovat merkinneet talojen seiniin, kenelle ne kuuluvat.
 Talalin mukaan Turkin käyttämissä syyrialaisista koostuvissa aseellisissa ryhmissä on paljon jihadisteja.
 Osa arabeista voi ehkä palata Ras al-Ainiin, mutta kurdien ja kristittyjen kohdalla se on mahdotonta.
 – Taloihin on jo muuttanut ihmisiä Syyrian Idlibistä, Hamasta ja Homsista. Myös Turkista tuotuja syyrialaisia pakolaisia on siirretty taloihimme. Turkin palkkasotilaat vievät talomme, maamme ja kaikki tavaramme, sanoo Talal.
 Talalin kurdiperheellä ei ole paluuta Turkin valtaamaan kotikaupunkiinsa Ras al-Ainiin. Antti Kuronen / Yle
 Talalilla ei ole tulevaisuuden suunnitelmia. Leiri on hänen ainoa vaihtoehtonsa.
 – Toivon, että suuret maat kuten Yhdysvallat ja EU tekisivät jotain, jotta voisimme palata koteihimme. Emme halua lähteä mihinkään muualle kuin kotiin.
 Yhdysvallat ja Venäjä ovat sopineet tulitauoista Turkin kanssa. Niissä Ras al-Ain on jäämässä Turkin miehittämäksi alueeksi.
 Sisimmässään Talal tietää, etteivät Yhdysvallat tai EU aio pakottaa Turkkia pois hänen kotikaupungistaan.
 Hän tietää myös, ettei Turkin suunnitelmiin alueen tulevaisuudesta kuulu syyrialaista kurdiväestöä.

Yli 200 000 on joutunut pakenemaan Turkin hyökkäystä – Yle Koillis-Syyriassa: Telttaleirejä nousee ripeään tahtiin


Summary: Jatkuva kuohunta Postin ympärillä ravistelee hallitusta ja heiluttaa erityisesti pääministeri Antti Rinteen (sd.) tuolia, kirjoittaa politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

Hallituspuolueiden puheenjohtajat kokoontuvat illalla pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) johdolla ratkaisemaan hallituksen ensimmäistä isoa kriisiä.
 Rinteen hallitus saavuttaa itsenäisyyspäivänä kuuden kuukauden iän, jos hallituksen rivit pysyvät sinne saakka koossa. Tiukka paikka on edessä heti alkavalla viikolla, kun eduskunnassa käsitellään opposition tekemää Posti-välikysymystä.
 Tämän illan kriisitapaamisessa ovat mukana myös hallituspuolueiden eduskuntaryhmien puheenjohtajat. Alkuviikolla on odotettavissa myös eduskuntaryhmien omia kokouksia, joissa punnitaan hallitusyhteistyön jatkoa.
 Edellinen  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus ajautui ensimmäiseen olemassaolon kriisiinsä alle puolen vuoden iässä marraskuussa 2015, kun sote-väännön kuumissa tunnelmissa pääministeri Sipilä uhkasi viedä hallituksensa eronpyynnön presidentti  Sauli Niinistölle ..
 Oppositio vaatii Rinteen eroa
 Pääministeri Rinne vastaa kokoomuksen, kristillisdemokraattien ja nyt-liikkeen tekemään välikysymykseen tiistaina ja hallituksen luottamuksesta äänestetään keskiviikkona.
 Välikysymyksessä oppositiopuolueet kysyvät muun muassa, onko pääministeri Rinne antanut eduskunnalle virheellistä tietoa Postin tilanteesta.
 Oppositiosta kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  ja perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  ovat vaatineet pääministerin eroa.
 Orpo on kysellyt, ovatko keskusta ja vihreät valmiita allekirjoittamaan pääministerin Rinteen toimintatavan Posti-kriisin yhteydessä.
 Oppositio yrittää tietysti heittää kapuloita hallituksen rattaisiin ja lopulta kaataa rattaat, mutta tällä kertaa rattaita heiluttavat myös hallituksen omat joukot.
 Keskusta ja vihreät vaativat selvitystä
 Postin ympärillä usean kuukauden ajan vellonut myrsky on kaatanut jo yhden demariministerin. Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) erosi perjantaina hallituksesta, kun hän oli menettänyt pääministeri-puoluejohtaja Rinteen luottamuksen.
 Paateron eronpyynnössä voi nähdä yrityksen kaataa Posti-sotku omistajaohjausministerin niskaan ja pelastaa samalla Posti-kiistaan vahvasti sotkeutuneen pääministerin nahka.
 Keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  ja vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo  ovat vaatineet Rinteeltä ja SDP:ltä selvityksiä siitä, mitä Postin ympärillä on viime kuukausina tapahtunut.
 Hallituskumppanit haluavat kuulla myös Postin johdon ja omistajaohjausyksikön näkemykset tapahtumien kulusta.
 Keskusta: Näpit irti palkkaneuvotteluista!
 Keskusta ja vihreät ratkaisevat Rinteen hallituksen kohtalon. Viidellä hallituspuolueella on eduskunnassa yhteensä 117 kansanedustajaa, joten sekä keskusta (31) että vihreät (20 kansanedustajaa) pystyvät kumpikin yksin keikauttamaan voimasuhteet nurin.
 Keskustan johto on vaatinut, että Postin tapahtumien selvittelyn lisäksi hallituksen sisällä haetaan laajemmin yhteistä linjaa omistajaohjauksesta, työmarkkinapolitiikasta ja työllisyystoimista.
 Keskustan johdon viesti, että poliitikot eivät saa puuttua työmarkkinajärjestöjen välisiin neuvotteluihin, on tulkittavissa suoraksi piikiksi pääministeri Rinteelle, jonka on ollut vaikea pitää näppejään erossa työehtosopimusneuvotteluista.
 Haluaako SDP vaihtaa pääministerin?
 Hallituskumppanien luottamuksen ohella pääministeri Rinteen kannalta olennaista on, kuinka vahvasti sosiaalidemokraatit seisovat oman pääministerinsä tukena.
 Eduskunnassa ja julkisessa keskustelussa on vilkkaasti vertailtu Rinteen asemaa entisen keskustapääministerin  Anneli Jäätteenmäen  kujanjuoksuun kesällä 2003 salaisten Irak-paperien vuodon jälkiselvittelyissä.
 Hallituskumppani SDP teki keskustalle tarjouksen, josta ei voinut kieltäytyä. SDP:n eduskuntaryhmä ilmoitti, että hallitusyhteistyö voi jatkua, kunhan keskusta vaihtaa pääministeriä. Jäätteenmäen tilalle pääministeriksi tuli  Matti Vanhanen  (kesk.).
 Jos Rinteen selvitykset eivät hallituskumppaneille ja eduskunnalle riitä, niin sosiaalidemokraatit joutuvat tiukan valinnan eteen. Onko parempi vaihtaa hallituksen ja käytännössä samalla myös puolueen johtoa vai ottaa riski pääministerin paikan menettämisestä?
 Rinteen hallituksen kaatuminen johtaisi uusiin hallitusneuvotteluihin, joissa SDP:n, perussuomalaisten ja kokoomuksen johtajat voisivat kukin vuorollaan yrittää uuden enemmistöhallituksen muodostamista.
 Lue myös:
 Hallituksen viisikko kokoontuu puimaan Posti-sotkua klo 20.30 – Yle seuraa
 Keskustan kansanedustajat vielä vaitonaisia hallitusyhteistyön jatkamisesta SDP:n kanssa – "Tilanne pitää saada selväksi pohjamutia myöten"

Analyysi: Rinteen hallituksen ensimmäinen iso kriisi – pääministeri yrittää pelastaa nahkansa


Summary: Vilkkaalla ostoskadulla tapahtuneessa veitsi-iskussa haavoittui kolme nuorta.

Haagin perjantain puukkoiskulla ei vaikuta olleen terroristista motiivia,  ilmoittaa Hollannin poliisi.  Poliisi kertoi sunnuntaina, ettei todistusaineisto viittaa terrorismiin.
 Kolme nuorta loukkaantui perjantaina noin kahdeksan aikaan illalla tapahtuneessa veitsihyökkäyksessä. Uhrit pääsivät pois sairaalahoidosta perjantain ja lauantain välisenä yönä.
 Epäilty tekijä on 35-vuotias mies, joka pidätettiin kodittomien suojasta lauantaina iltapäivällä. Epäiltyä tekijää etsittiin kiivaasti perjantai-illasta lähtien.
 Miestä on nyt kuulusteltu, eikä teon motiivista ole toistaiseksi tietoa.
 Haagin puukkohyökkäys tapahtui saman päivänä kuin Lontoon  London Bridgellä sattunut välikohtaus,  jossa kuoli tekijän lisäksi kaksi henkilöä. Terroristijärjestö Isis on ilmoittanut olevansa Lontoon iskun taustalla.
 Korjattu 1.12. klo 18.25 Grote Marktstraat -kadun kirjoitusasu kuvatekstissä
 Lue lisää:
 Hollannin poliisi on pidättänyt Haagin puukotuksista epäillyn 35-vuotiaan miehen

Haagin puukkohyökkäyksen tutkinta etenee – Hollannin poliisi: Todistusaineisto ei viittaa terrorismiin


Summary: Suomi liittyi EU:n mahtimaiden Saksan, Ranskan ja Britannian joukkoon tukemaan Iranin kanssa käytävää kauppaa.

EU:n puheenjohtajamaa Suomi on liittynyt Ruotsin, Norjan, Tanskan, Hollannin ja Belgian kanssa INSTEX-järjestelmään, jolla pyritään helpottamaan kaupankäyntiä USA:n pakotelistalla olevan Iranin kanssa.
 Saksa, Ranska ja Britannia perustivat INSTEX:in tammikuussa 2019 sen jälkeen kun Yhdysvallat oli vetäynyt Iranin ydinsopimuksesta.
 INSTEX on järjestelmä, joka pyrkii kahdenväliseen vaihtokauppaan Iranin kanssa, jolloin kaupanteossa ei käytettäisi maksuvälineinä dollareita.
 Israel suuttui
 Iranin arkkivihollinen Israel ei ole tyytyväinen eurooppalaisten maiden toimintaan.
 – He eivät olisi voineet valita huonompaa ajankohtaa, Israelin ulkoministeriö sanoi tiedotteessaan.
 Israel viittasi julkilausumassaan myös Iranin siviilien suojattomaan asemaan maan hallinnon alla.
 – Sadat viattomat mielenosoituksissa murhatut iranilaiset kääntyvät haudoissaan, Israel sanoi.
 Kaksi viikkoa sitten Iranissa puhkesi laajoja mielenosoituksia, kun maan hallitus oli ilmoittanut kovista bensiinin hinnan korotuksista.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan 161 mielenosoittajaa sai surmansa yhteenotoissa poliisin kanssa.
 Suomen liittymisestä INSTEX:iin kertoi Suomessa ensimmäisenä Verkkouutiset.fi.
 Aiheesta aiemmin:
 Trumpin pakotteet ajoivat suomalaisyritykset Iranista – Paikallisiin raaka-aineisiin luottava kolmioleipätehdas sinnittelee sijoillaan

Myös Suomi haluaa kiertää USA:n Iranin pakotteita – Israelin ulkoministeriö ärähti vihaisesti


Summary: Ohjelmointi on peruskoulussa kirjattu varsinaisesti matematiikan opetussisältöihin. Taideaineissa koodauksen luovuus korostuu.

Viidesluokkalainen  Jolanda Josefsson  piirtää sarjakuvaa: Nälkäinen tyttö menee jääkaapille, siellä ei ole ruokaa. Toisessa vaihtoehdossa kaapissa on ruokaa, ja tyttö on onnellinen.
 Ruskolaisen Laukolan koulun oppilaat tutustuvat ohjelmointiin harjoittelemalla if–else-lauseita. Puuha näyttää suht tavalliselta kuvataiteen tunnilta, jossa piirretään.
 – Itse asiassa tämä on jo koodausta, sen logiikan ajattelua. Seuraavassa vaiheessa saadaan sitten aineisto realisoitumaan internettiin, kertoo 19-vuotias  Niklas Ansamaa , Nitomani Schoolin perustaja ja toimitusjohtaja.
 Toni Karlsson kokeili ensimmäistä kertaa koodausta sarjakuvatyylillä. Paula Collin / Yle
 Oppitunnilla häärää oman opettajan lisäksi kaksi ohjelmistosuunnittelun kärkikaartiin kuuluvaa miestä:  Ilkka Paananen  ja Niklas Ansamaa. He ovat mukana  Taidetta koodissa -hankkeessa , jossa luodaan ohjelmoinnin opetusmateriaalia 5.–7. luokkalaisten kuvataidetunneille.
 Aineistoa pilotoidaan varsinaissuomalaisissa Ruskon, Maskun ja Nousiaisten kouluissa. Tavoitteena on, että materiaalit saadaan parissa vuodessa käyttöön ilmaiseksi kaikkiin Suomen peruskouluihin.
 Ruskolla oli into, Paanasella rahaa
 Hankkeen alku tuo mieleen Tuhkimo-tarinan. Opettaja, Ruskon digikoordinaattori  Janne Korsimo  luki runsas vuosi sitten Helsingin Sanomista Ilkka Paanasen,  Risto Siilasmaan  ja muutaman yritysjohtajan  allekirjoittaman mielipidekirjoituksen , jonka otsikko oli "Suomi ei voi voittaa ilman maailman parhaita koodareita".
 Siitä paikasta Korsimo kirjoitti sähköpostia Ilkka Paanaselle. Hän kertoi Supercellin toimitusjohtajalle, jota ei mitenkään henkilökohtaisesti tuntenut, että peruskoulun ohjelmointikoulutus on hieno tavoite, mutta opettajilla ei ole riittävää osaamista toteuttaa sitä itsenäisesti. Korsimo ja Paananen vaihtoivat lisää viestejä vielä samana päivänä.
 Viidesluokkalainen Siiri Suovanen esittelee ideaansa rahoittaja Ilkka Paanaselle.  Paula Collin / Yle
 Yhteydenpito on vuodessa johtanut siihen, että asiantuntijat ovat mukana pilottikouluissa luomassa materiaaleja opettamisen tueksi ja Paananen rahoittaa asiantuntijoiden työtä.
 Ruskolla, Maskussa ja Nousiaissa haetaan nyt uutta ja innostavaa tapaa opettaa koodausta koulun kuvataidetuntien yhteydessä.
 Ohjelmistoyritykset kaipaavat naisten luovuutta
 Ohjelmointi tuli peruskoulun opetussuunnitelmaan vuonna 2016. Se on varsinaisesti matematiikan opettajien vastuualuetta, sillä ohjelmointi on kirjattu nimenomaan matematiikan tavoitteisiin.
 Miksi Ilkka Paananen ja Niklas Ansamaa haluavat nyt tuoda ohjelmointia kuvataiteen tunneille?
 – Haluamme it-alalle lisää naisia ja muutenkin luovia ihmisiä. On tärkeää näyttää, miten luovuus tulee esille koodauksessa. Lähes mitä tahansa pystyy rakentamaan ohjelmoinnilla, Niklas Ansamaa vakuuttaa.
 Paananen ja Ansamaa puhuvat yhteen ääneen siitä, miten koodauksen yhdistäminen juuri taideaineeseen voi saada tyttöjäkin heräämään.
 Ilkka Paananen on innoissaan, kun saa seurata, mitä hänen rahoituksensa mahdollistaa koululuokassa.
 – On huikeaa nähdä, miten lasten luovuus konkretisoituu paperille ja siitä koodiksi.
 – Ihan ensimmäistä kertaa teen tällaista, sanoi viidesluokkalainen Toni Karlsson, kun hän opetteli koodausta sarjakuvan kautta.   Paula Collin / Yle
 "Ohjelmointi on nykyajan yleissivistystä"
 Niklas Ansamaa tuli tunnetuksi siitä, että hän opetteli ohjelmoimaan YouTubesta ja  teki 14-vuotiaana sienioppaan älypuhelimille . Hänen mielestään ohjelmointi on nykyajan yleissivistystä.
 – Biologiaa opetetaan koulussa, jotta ymmärretään vaikkapa, miten kroppa toimii. Ohjelmoinnissa on sama juttu. Ympärillämme on laitteita joka paikassa. On hyvä ymmärtää, miten ne toimivat.
 Myös Ilkka Paananen haluaa purkaa ohjelmoinnin mystisyyttä.
 – Usein on harhaluuloja, että koodaus on jonkinlaista salatiedettä, jota vain harvat ja valitut ymmärtävät. Tietenkään se ei ole niin. Koodaus on 2020-luvun käsityötä.
 Kun puhutaan ohjelmoinnin jalosta taidosta, ovat taustalla usein nimenomaan yritysten tarpeet saada osaajia töihin.
 – Kaikista ei tarvitse tulla koodaajia, mutta tietty ymmärrys olisi jokaisella hyvä olla. Mitä enemmän saadaan ihmisiä tutustumaan koodaukseen jo varhain, sen parempi mahdollisuus on saada osasta heistä varsinaisia huippuosaajia, uskoo Ilkka Paananen.
 Huippukoodaajista hänen mukaansa monet ovat aloittaneet jo kymmenvuotiaina.
 Osa opettajista arastelee
 Millaiset eväät peruskoulun opettajilla on opettaa ohjelmointia?
 Kysyypä asiaa opetushallituksesta, opettajien ammattijärjestö OAJ:sta, opettajilta itseltään tai yritysmaailmasta, vastaus on aina sama: opettajien  taitotasoissa on paljon vaihtelua , jopa isoja aukkoja.
 – Osa opettajista kokee, että he eivät ole valmiita opettamaan koodausta. Sitten se onkin yllättävän helppoa, kun he vähän perehtyvät siihen, sanoo opettaja Elina Salminen.  Paula Collin / Yle
 Myös valtioneuvoston keväällä julkaiseman  selvityksen mukaan  erityisesti osa yli 40-vuotiaista opettajista arastelee digitaalista maailmaa. Opettajien peruskoulutukseen koodaaminen ei kuulu, ja täydennyskoulutus on kovin pirstaleista.
 Niinpä Taidetta koodissa -hankkeelle on isot odotukset. Tavoitteena on saada verkkoon opettajille niin hyvä paketti, että he pystyvät vetämään samat asiat ilman erillistä koulutustakin.
 – Ainahan auttaa, jos kunnalla on mahdollisuus tukea opettajaa koulutuksella. Mutta pyrimme siihen, että paketti on niin hyvä, ettei kouluttajia tarvita, sanoo digikoordinaattori Janne Korsimo.
 Lue lisää:
 Naisia rohkaistaan, kannustetaan ja houkutellaan koodaamaan – "Vielä voi vaikuttaa tulevaisuuteen"
 Linda Liukkaan kolumni: Suomalaisen koodikoulutuksen tulee perustua muullekin kuin ohjelmoinnille
 Koodarikoulu Hive Helsinki aloitti, opiskelijoista viidesosa naisia – "Jakauma voisi näyttää enemmän samalta kuin muu maailma"
 Koodi on kaikkialla – lyhyt johdatus ohjelmoinnin maailmaan

Tyttöjä innostetaan koodaamaan yhdistämällä ohjelmointiopetusta kuvataiteeseen – Ilkka Paananen: "Koodaus on 2020-luvun käsityötä"


Summary: Parlamentti hyväksyi pääministeri Adel Abdul Mahdin eropyynnön virallisesti sunnuntaina.

Irakissa oikeus on tuominnut mielenosoittajia tappaneen poliisin kuolemaan, kertoo uutistoimisto AFP. Sunnuntaina annettu tuomio on ensimmäinen laatuaan jo kaksi kuukautta jatkuneiden, hallintoa vastustavien protestien aikana.
 Oikeuslähteiden mukaan myös toinen mielenosoittajien tappamiseen osallistunut poliisi sai seitsemän vuoden tuomion osallisuudestaan tapahtumiin. Tuomiot liittyvät 2. marraskuuta Etelä-Irakissa kuolleisiin mielenosoittajiin.
 Verisiksi yltyneissä mielenosoituksissa on kuollut ainakin 420 ihmistä. Tuhannet ihmiset ovat osoittaneet surunsa marsseissa ympäri maan. Sunnuntaina useaan provinssiin ympäri Irakin on julistettu surupäivä.
 Mielenosoittajat huusivat iskulauseita Bagdadissa Irakin pääministerin Adel Abdul-Mahdin erottua perjantaina. Murtaja Lateef / EPA
 Parlamentti hyväksyi Mahdin eron
 Irakin parlamentti on sunnuntaina hyväksynyt virallisesti pääministeri  Adel Abdul Mahdin  eropyynnön. Päätös oli yksimielinen eikä siitä tarvinnut äänestää, kertovat uutistoimistot.
 Seuraavaksi parlamentin puhemies pyytää presidentti  Barham Salehia  nimeämään uuden pääministerin.
 77-vuotias Mahdi ehti hoitaa pääministerin tehtävää vain vuoden ajan. Alussa hänestä toivottiin pääministeriä, joka onnistuisi taiteilemaan kilpailevien poliittisten tahojen ja ulkomaalaisten liittolaisten välillä.
 Mahdin eroilmoitus tuli perjantaina pian sen jälkeen, kun Irakin korkein šiialainen uskonoppinut  Ali al-Sistani  oli kehottanut lainsäätäjiä pohtimaan uudelleen tukeaan hallinnolle ja varoitti sisällissodan uhasta.
 Mielenosoittajat pitävät Irakin nykyhallintoa taitamattomana, korruptoituneena ja ulkovalloista riippuvaisena. Erityisesti heidän raivonsa kohdistuu naapurimaa Iraniin, jolla katsotaan olevan merkittävästi vaikutusvaltaa Irakissa.
 Protestiliike tuo kansan yhteen
 Iranin tukemat shiiat ovat pitäneet Irakissa valtaa sen jälkeen kun Yhdysvaltain ja Britannian johtama kansainvälinen liittouma syrjäytti vallasta sunnidiktaattori  Saddam Husseinin  vuonna 2003.
 Mielenosoittajat sytyttivät tuleen Iranin konsulaatin Najafin kaupungissa Irakissa aiemmin tällä viikolla. Haidar Hamdani / AFP
 Irakin sunnivaltaiset alueet ovat lähteneet varovaisesti mukaan tämänsyksyiseen protestiliikkeeseen, sillä he ovat pelänneet, että hallinnon vastustaminen leimaisi heidät terroristeiksi.
 Sunnuntaina sadat opiskelijat lähtivät kuitenkin kaduille sunnivaltaisessa Mosulissa kunnianosoituksena mielenosoituksissa kuolleille. Salaheddinin sunnienemmistöisessä provinssissa Bagdadin pohjoispuolella julistettiin puolestaan perjantaina kolmen päivän suruaika.
 Jo kaksi kuukautta jatkuneiden protestien kerrotaan olevan isoimmat sitten vuoden 2003.
 Lisää aiheesta:
 Irakissa haudataan protesteissa kuolleita – torstai oli väkivaltaisin päivä viikkoihin
 Katso Areenasta Tom Kankkosen A-studion raportti:  Irakissa mielenosoitukset jatkuvat – mitä mielenosoittajat haluavat?
 Irakin kovia kokeneilla sunnialueilla hallituksen vastaisia mielenosoituksia seurataan sivusta – Pelko pitää väestön kurissa toistaiseksi

Mielenosoittajia tappanut poliisi on tuomittu kuolemaan Irakissa


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Päättäjät puhuvat vain lapsiperheistä, vaikka sinkkujen määrä räjähtää: Näillä 10 paikkakunnalla puolet talouksista on yhden hengen ruokakuntia
 Suomessa on jo kymmenen kuntaa, joissa yksinasuvia kotitalouksia on yli puolet. Yksinelävät eivät ole yhtenäinen ryhmä ihmisiä. Osalle se on vapaaehtoinen valinta, osalle vastentahtoinen elämäntilanne. Sinkkutalouksien määrä kasvaa myös muissa vauraissa maissa. Ruotsissa jo yli puolet kaikista kotitalouksista on yhden hengen kotitalouksia.
 Pajtim Statovci voitti kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon kolmannella romaanillaan. Jouni Immonen / Yle
 Kaikkien  aik ojen n uorin kaunokirjallisuuden F inlandia-palkinnon voittaja Pajtim Statovci Ylen haastattelussa: "Kirjoittamalla yritän tehdä selkoa, millaisesta paikasta olen kotoisin"
 Pajtim Statovci  kertoo haastattelussa, että Kosovon kulttuuri ja historia ovat olleet tärkeä osa hänen elämäänsä.
 Stefania D’Andrean tytär Fiamma syntyi keisarileikkauksella. D'Andrea uskoo, että sektiolle ei ollut todellista syytä. Giulia Frigieri
 "Täällä on keisarileikkausepidemia" – Napolin alueella yli puolet lapsista syntyy sektiolla, joiden tehtailu muistuttaa jo bisnestä
 Stefania D'Andrealle  tehtiin vastoin hänen toiveitaan keisarileikkaus, joka johti myöhemmin ongelmiin. Kunnat maksavat yksityisille klinikoille korvausta toimenpiteiden mukaan, ja keisarileikkauksesta maksetaan alatiesynnytystä enemmän, selittää tutkija.
 Harva aikuinen tulee ajatelleeksi, että pornon moninaisuus voi tarjota sukupuoli- tai seksuaalivähemmistöön kuuluvalle tai vaikka jonkin fetissin itsessään tunnistaneelle nuorelle tärkeän väylän itsetutkiskeluun. Henrietta Hassinen / Yle
 Tutkimus: Nettipornon haittoja nuoriin liioitellaan – Aikuisten tuomitseva asenne suurempi ongelma kuin porno
 Suomalaisnuoret osaavat suhtautua nettipornoon kriittisesti ja he ymmärtävät, ettei porno ole sama asia kuin oikea seksi, kävi ilmi tutkimuksesta. Pornon katsomista enemmän nuoria hämmentääkin aikuisten tapa puhua siitä tuomiten ja riskeistä varoitellen. Ongelmia korostava puhe voi luoda esimerkiksi väärän mielikuvan siitä, että pornosta kiihottuminen olisi kieroutunutta.
 Suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori Janne Saarikivi. Petteri Sopanen / Yle
 Janne Saarikiven kolumni: Lama tulee – se on ihanaa
 Toivottavasti enää koskaan ei tule uutta nousukautta, koska lama-aika on parempaa, kirjoittaa  Janne Saarikivi . Tämän kolumnin voi myös kuunnella äänikolumnina.

Viisi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Päättäjien unohtamat sinkut, haastattelussa Finlandia-voittaja Statovci ja esittelyssä Napolin "keisarileikkausepidemia"


Summary: Kun Kim Suponin kuuli vihdoin inkerinsuomalaisen mummonsa tarinan karjavaunuista ja pakkosiirroista Neuvostoliitossa, hän järkyttyi.

Tammelassa maatalon sateiselle pihalle pyrähtää pari autoa. Sisältä kömpii iäkäs  Eila Nikitina  ja hänen lapsenlapsensa  Kim Suponin .
 Eila Nikitina kuuluu niiden kymmenien tuhansien inkerinsuomalaisten joukkoon, joita toisen maailmansodan aikana pakkosiirreltiin Suomeen ja pois Neuvostoliittoon, edestakaisin. 1990-luvulla Suomeen palanneita inkeriläisiä on jäljellä enää hyvin vähän. Lapsenlapsilla on vielä hetki aikaa kysellä tarkemmin vaietusta elämästä.
 Ystävän kohtalo oli aina mielessä
 Eila Nikitina palaa vihdoin takaisin lapsuutensa Tammelan maisemiin, parhaan kaverinsa luokse. Kun  Into Isomäki  on koko ikänsä asunut kotitalossaan, Eila Nikitina on kiertänyt pitkin Neuvostoliittoa, aluksi työleiriltä toiselle.
 Lapsuudenystävät olivat miettineet toistensa kohtaloita läpi elämän.
 – Kiva kuulla Eilalta, onko pihamaa muuttunut, sanoo Into Isomäki.
 He itkevät sateessa, halaavat toisiaan ja nauravat. Matka takaisin on ollut 75 vuoden pituinen. Lapsenlapsi Kim Suponin seuraa kohtaamista vierestä.
 – Minä kaik muistan, sanoo Eila Nikitina.
 Inkeriläisten pakkosiirto oli iso operaatio
 Eila Nikitina syntyi Inkerinmaalla, mistä hänet siirrettiin Kloogan keskitysleirille Viroon. Sieltä hänet lähetettiin pienenä tyttönä Hangon kautta Tammelaan. Pienen tovin hän sai leikkiä Into Isomäen kanssa rauhassa.
 Dosentti  Toivo Flink  Siirtolaisinstuutista kertoo, että saksalaiset käynnistivät Inkerin siviiliväestön siirtohankkeen loppuvuodesta 1941. Syynä olivat siviilien kärsimykset sotatoimialueella ja nälkä, koska saksalaiset eivät osallistuneet siviilien elintarvikehuoltoon. Siirto piti aloittaa heti, kun Suomenlahti jäätyy, sillä inkeriläisten oli tarkoitus kävellä lahden yli Suomeen.
 Inkeriläisten siirtäminen kuitenkin viivästyi. Kesällä 1942 komissio vieraili Kloogan, Pölkkylän ja Paldiskin leireillä. Raportin mukaan "Viroon siirrettyjen inkeriläisen huono yleistila osoittaa selvästi todeksi, että tällä hetkellä on Inkerissä ainakin osalla suomalaisesta väestöstä nälänhätä".
 Inkeriläisten väestönsiirrot alkoivat vihdoin maaliskuussa 1943 ja jatkuivat kesäkuuhun 1944. Tuolloin Eila Nikitinakin muutti äitinsä ja sisarensa kanssa tammelalaisen maalaistalon pihapiiriin.
 Dosentti Toivo Flink kertoo, että sodan aikana Suomeen muutti yli 63 000 henkeä, joista Neuvostoliittoon palasi ja palautettiin noin 56 000.
 Inkerinsuomalaiset palautettiin työleireille
 Jatkosodan päätyttyä Eila Nikitinan perhe joutui palaamaan muiden inkeriläisten joukossa Neuvostoliittoon Jaroslavin metsätyöleirille.
 Palautuksia varten Suomeen perustettiin 21 kokoamiskeskusta, joista valtaosa sijaitsi Etelä- ja Länsi-Suomessa. Kanta-Hämeessä kokoamiskeskuksia oli Oitissa ja Hämeenlinnassa.
 Palautukset Suomesta Neuvostoliittoon toteutettiin vuoden 1944 loppupuolella ja seuraavan vuoden alussa. Vastoin lupauksia inkeriläisiä ei päästetty kotikonnuille, vaan heidät karkotettiin ilman paluuoikeutta Pihkovan, Novgorodin, nykyisen Tverin, Velikolukin ja Jaroslavin alueille.
 – Käytännössä siirtolaiset vietiin näille alueille mahdollisimman kauas rautateistä ja maanteistä, kertoo Toivo Flink.
 "Mummo on luvannut nyt kertoa kaiken"
 Kim Suponille yhteinen matka mummon kanssa syvälle Tammelan maaseudulle on avain omaan perheeseen, Inkerin kansan kohtaloihin. Hän tietää sukunsa historiasta vain vähän. Aikaisemmin hän pelkäsi kysyä, vaikka mummo onkin läheinen. Asioista ei voinut puhua suoraan. Kysyminenkin sattui.
 Kim Suponin ja Eila Nikitina ovat myös hyviä ystäviä. Hanna-Katariina Hannula
 Inkeriläisyyteen liittyy vaikenemisen kulttuuri, joka on helposti siirtynyt seuraavalle sukupolvelle. Eläviä tarinoita inkerinsuomalaisten pakkomuutoista ei enää ole paljoakaan jäljellä.
 – Joitakin vuosia sitten kuulin ensimmäistä kertaa juttuja karjavaunuista ja työleireistä. Nyt, kun me selaamme vanhoja valokuvia, kykenen jo kysymään kuvien sisällöstä. Se lähentää, että voi kysyä. Mummo on nyt luvannut kertoa kaiken, minkä muistaa.
 Juuret ja kieli oli Suomessa
 Eila Nikitinan elämänpituinen vaellus jatkui Karjalaan, Petroskoihin, Neuvostoliiton Kastranaan, Liettuaan, takaisin Neuvostoliittoon ja Kaliningradiin, Uzbekistaniin.
 Lapsenlapsi Kim Suponin syntyi Venäjällä, asui siellä ensimmäiset vuotensa ja oppi venäjän. Hän kertoo, että kun 1990-luvulla tuli mahdollisuus muuttaa Suomeen, Eila-mummun äiti halusi palata, koska juuret ja kieli olivat täällä.
 Perhe asui tuolloin Uzbekistanissa, missä ei-paikallisia ihmisiä ryhdyttiin sortamaan. He tarttuivat mahdollisuuteen lähteä. Kim Suponin isomummu eli viimeiset vuotensa Suomessa, ja pelkäsi loppuun saakka, että joku tulee koputtamaan ovelle ja vie. Neuvostoliiton aikaisista tapahtumista ei puhuttu koskaan.
 Eila Nikitina sanoo, että inkerinsuomalaiset menivät Neuvostoliittoon suomalaisina, mutta muuttivat takaisin Suomeen venäläisinä.  Heitä on aina pidetty vieraina muukalaisina.
 – Itse olen pitänyt itseäni aina suomalaisena.
 Postikortin viesti oli sutattu punakynällä
 Eila Nikitan suomenkieli on päässyt hieman unohtumaan Neuvostoliiton vuosien aikana. Kim Suponin tulkkaa vaikeat asiat. Nikitina mainitsee, että hän on rukoillut oman tammelalaisperheen puolesta aina, kun on käynyt kirkossa.
 Kylmä tuuli puhaltaa niskaan pelloilta, mutta vanhukset eivät osaa päästää toisistaan irti. He pyörähtelevät pihamaalla ja kyselevät toisiltaan: Muistatko tätä? Muistatko, kun haettiin lehmiä laitumelta? Miten nostettiin perunoita? Muistatko leikit? Missä on iso kivi?
 Inkerinsuomalaisen Eila Nikitinan elämästä tehdään myös dokumenttia. Hanna-Katariina Hannula
 – Yhden kortin saimme perheen lähdön jälkeen. Vain jokin viesti siinä oli jäljellä, kaikki muu oli sutattu punakynällä, sanoo Into Isomäki.
 Kim Suponin kuuntelee tarkasti, sillä vaikka historiankirjoista saa tietoa, on eri asia kun kuulee, mitä oma mummo on kokenut.
 "Olen suomalainen"
 Kahvipöydässä Eila Nikitina nauraa vähän väliä heleästi. Neuvostoliittoon paluu oli ollut todella raskasta. Inkeriläisille oli kerrottu, että nämä pääsevät takaisin kotiin, mutta matka pysähtyi Viipuriin.
 – Siellä meiltä vietiin kaikki omaisuus ja tuli selväksi, ettei kotiin voida mennä. Meidät laitettiin karjavaunuihin ja osa lähetettiin Siperiaan, osa Keski-Aasiaan ja meidän perhe vietiin Jaroslaviin. Kylässä ei ollut yhtään mitään, ei minkäänlaista sivitystä, kertoo Eila Nikitina.
 Hän näkee oman elämänpolkunsa tarinana ihmisten kohtelusta.
 Eila Nikitina on nykyisin yksi vanha rouva lahtelaisessa lähiössä. Hän kertoo, että viihtyy erinomaisesti.
 – Olen suomalainen ja Suomessa on hyvä. Naapurit minulle ovat kaik mummut, hein kans puhhuut mist ymmärrät. Mist ei ymmärrä, sit on käsit. Mut eletään!
 Kim Suponin sanoo, että hänen mielenmaisemansa on muuttunut.
 – On ollut vaikeaa selvittää asioita, jotka kaikki ovat halunneet jättää taakse. Nyt ihmettelen, miksi olen lykännyt kysymyksiä.
 Lue myös:   Kohtalona suljettu kaupunki

Inkeriläisyys pakotti pienen Eila Nikitinan työleireille Neuvostoliittoon – "Nyt ihmettelen, miksi olen lykännyt kysymyksiä"


Summary: Ilmoitusta on edeltänyt noin 20 henkilön joukkotappelu.

Ruotsin poliisi ei ole löytänyt loukkaantuneita Tukholmassa Kistan kaupunginosassa sijaitsevasta ostoskeskuksesta.
 Poliisi sai  hälytyksen  mahdollisesta ammuskelusta paikallista aikaa noin 17.30 ja lähti paikalle usean partion voimin. Hälytystä on ilmeisesti edeltänyt riita noin 20 henkilön kesken. Riidassa esimerkiksi lasia on mennyt rikki.
 Ihmisten kerrotaan paenneen paikalta paniikissa. Tapauksesta kertovat esimerkiksi  SVT  ja  Aftonbladet.
 Aftonbladet kertoi alkutietona lähteisiinsä perustuen, että yhtä henkilöä olisi ammuttu jalkaan ravintolassa.
 Åsa Wallentin  Tukholman poliisista sanoo SVT:n haastattelussa, ettei merkkejä ampumisesta ole löytynyt. Poliisi tutkii parhaillaan, olisiko jokin tappelun seurauksena syntynyt pamaus voinut kuulostaa ilmoitukseen johtaneelta "laukaukselta".
 Wallentinin mukaan tutkinta ostoskeskuksessa jatkuu. Ketään ei ole toistaiseksi pidätetty tapaukseen liittyen.

Poliisi sai hälytyksen ammuskelusta tukholmalaisessa ostoskeskuksessa – loukkaantuneita ei löytynyt


Summary: Tampereella ja Pudasjärvellä moni on huolissaan maitotilallisten pärjäämisestä, koska aihe on ollut paljon esillä.

Lypsylehmä juo vettä ja syö heinää ja rehua. Tähän asti suomalaisten käsitys vastaa todellisuutta nykyaikaisissa navetoissa. Mutta meijereiden päätös soijarehun käytön lopettamisesta ei ole kansalaisilla tiedossa.
 Yle kysyi kadulla vastaantulijoiden navettatietoutta sekä Pudasjärvellä että Tampereella.
 Ihmisten kommentteja on alla sekä tekstinä että videona. Jos haluat nähdä itse, millaista nykynavetassa on, voit seurata navetan arkea  Ylen navettasuorassa  tiistaihin saakka.
 Nykyään suomalaiset lehmät eivät syö soijaa
 Pudasjärvellä  Väinö Kyngäs  ei ole varma, juovatko suomalaiset lypsylehmät maitoa vai vettä.  Seppo Suomalainen  puolestaan tietää, että vasikat saavat maitoa ja lehmät vettä. Tampereella  Outi Wallin  epäilee, että lypsylehmille juotetaan jollain tavalla terästettyä vettä.
 – Vettä juovat. Heinää syövät ja kaikkea rehua,  Anna-Liisa Moilanen  Pudasjärveltä luettelee.
 Tamperelaisille navettakysymykset tuntuvat hieman kaukaisemmilta.  Antti Wallin  uskoo, että lypsylehmille tarjotaan ainakin kauraa ja että soija kuuluu niiden ravintoon.
 – Käsittääkseni soijaa syötetään lehmille aika paljon, katsoo tamperelainen  Leonid Kulmala .
 ProAgrian maitotila-asiantuntija  Leea Holmi  kertoo, että soijarehulla  ei käytännössä ole ruokittu  (MTK) lypsykarjaa enää pariin vuoteen. Soijakielto on suomalaisen maitotalouden vastaisku hiilidioksidikuormitusta vastaan. Kotimaisen nurmi- ja väkirehun käyttö navetoissa pienentää maidontuotannon CO2-kuormitusta.
 Holmin mukaan suomalaiset lypsylehmät syövät heinää etupäässä säilörehuna ja viljaa väkirehuna.
 – Soijarehulla lypsykarjaa ei enää ruokita, sen sijaan käytetään rypsiä, Holmi tiivistää.

 Hyvä käsitys nykyisistä navetoista
 Navetat ovat haastateltavien mielestä siistiytyneet viime vuosikymmeninä. Ne ovat myös paljon entistä suurempia. Samalla lypsylehmillä on navetoissa entistä lokoisammat oltavat, kansalaiset uskovat.
 Anna-Liisa Moilasen mukaan navetat ovat siistejä ja niissä lehmien elämä on muuttunut parempaan päin.
 – Nehän suihkutetaan siellä hyvin ja hierotetaan hierontalaitteissa, Moilanen tietää.
 – Nyt on tullut isoja, porukan navetoita. Nehän ovat oikein hienoja, kuin hotelleja nykyään, Seppo Suomalainen kuvailee.
 – Uskoakseni eläinten hyvinvointia ajatellaan entistä enemmän, Outi Wallin toteaa.
 Leea Holmi iloitsee kansalaisten käsityksistä, jotka vastaavat varsin tarkoin todellisuutta maatiloilla. Hän korostaa, että uusissa navetoissa lypsylehmillä on entistä väljemmin tilaa syödä, maata ja liikkua.
 – Vaikka navetat ovat suuria ja niissä paljon lehmiä, on siellä paljon automatiikkaa ja robotteja. Siksi ihmisillä on entistä enemmän aikaa seurata lehmien hyvinvointia, Holmi perustelee.

 Tuottajien asema huolestutti monia
 Maidon tuottajien asema huolestuttaa haastateltavia asuinpaikasta riippumatta. Käsitys maitotilojen taloudesta on kansalaisille syntynyt lähinnä mediajulkisuuden perusteella.
 – Jos muistelee julkista keskustelua, niin maatalousyrittäjät ovat aika tiukoilla nykyisin. Mutta he tekevät hyvin merkityksellistä työtä, Outi Wallin sanoo.

 Maitotila-asiantuntija haluaa kuitenkin hieman korjata yksipuolista kuvaa talousahdingosta.
 Leea Holmi on ProAgria Oulun maitotila-asiantuntija. Marko Väänänen / Yle
 – Monilla yrittäjillä on kyllä vähän surkea taloudellinen tilanne, mutta vaihtelua tilojen välillä on paljon. On ihan hyvin menestyviä tiloja myös, Leea Holmi huomauttaa.
 _Pääset tutustumaan nykyaikaiseen navettaan  Ylen navettasuorassa  3.12.2019 saakka._

Kysyimme, mitä vastaantulijat ajattelevat lehmistä ja navetoista – "Nehän suihkutetaan siellä hyvin ja hierotetaan hierontalaitteissa"


Summary: Lain mukaan ranta- ja pohjavesialueen kesämökkien ja asuintalojen piti täyttää vaatimukset lokakuun loppuun mennessä.

Äärimmäisen harva kesämökin tai vakituisen asunnon omistaja on hakenut kunnaltaan lykkäyslupaa jätevesiremonttiinsa, vaikka lain siirtymäaika päättyi lokakuun lopussa ja maassa on yli 100 000 kiinteistöä, jotka eivät täytä lain vaatimuksia.
 Lain mukaan kunnalta voi hakea lykkäystä remonttiin jopa viideksi vuodeksi, vaikkei laki suoranaisesti velvoitakaan lykkäyksenhakuun.
 Ylen 15 suurimpaan mökkikuntaan tekemän kyselyn mukaan keskimäärin vain reilu yksi prosentti remontintarpeisista on toistaiseksi jättänyt lykkäyshakemuksen kuntaansa. Siis 99 prosenttia ei ole sitä tehnyt.
 Hakemuksen jättäneissä on enemmän kesämökkiläisiä kuin vakituisen asunnon omistajia, mutta toisaalta jätevesiremonttia tarvitsevia kesämökkejäkin on määrällisesti enemmän.
 Oheisesta taulukosta voi katsoa kuntakohtaisesti, kuinka monta lykkäyshakemusta kunnat ovat saaneet marraskuun viimeiseen viikkoon mennessä.
 Oikean reunan sarakkeesta näkee yhteisluvun kesämökeistä ja vakituisista asunnoista, jotka eivät täytä jätevesisäädösten vaatimuksia tällä hetkellä. Luku on arvio ja laskettu valtakunnallisesta keskiarvosta.
  Lykkäystä jätevesiremonttiinsa hakeneiden määrät marraskuun lopulla suosituimmissa kesämökkikunnissa ja arvio kiinteistöjen lukumääristä, jotka eivät täytä lain vaatimuksia.   Leena Luotio / Yle
 Isot kuntaerot
 Luvuissa voi olla kunnittaisia heittoja, mutta kaikissa tapauksissa jätettyjen lykkäyshakemusten määrät ovat minimaalisia tarpeeseen nähden. Eikä Lohja ole poikkeus.
 – Tässä vaiheessa olemme saaneet vain 14 lykkäysanomusta. Näistä 12 on vakiasunnoille ja kaksi on vapaa-ajan asunnoille, sanoo Lohjan kaupungin ympäristöpäällikkö  Jarkko Koskela .
 – Hakemuksia on tullut vähemmän kuin odotimme. Jos katsotaan kaikki vapaa-ajan kiinteistöt ja vakituiset asunnot, niin on tuhansia kohteita, joissa jätevesiasiat pitäisi olla kunnossa. Siihen nähden saapuneet 14 anomusta on aika vähän, sanoo Koskela.
 Kuntakohtaiset vaihtelut ovat kuitenkin suuria. Esimerkiksi Kouvolaan ja Mäntyharjuun oli marraskuun lopulla saapunut kumpaankin vain yksi lykkäyshakemus ja Saloon ja Mikkeliin kolme. Toisaalta maan suosituimpaan mökkikuntaan Kuopioon on tullut jo 50 lykkäyshakemusta ja Savonlinnaan peräti sata.
 – Savonlinnassa jätevesiasiat ovat olleet paikallisessa mediassa ja myös valtakunnallisessa hyvin laajalti edustettuna koko vuoden. Siksi varmaan poikkeuslupahakemuksia on tullut noinkin paljon, arvioi ympäristöinsinööri  Hanne Turunen  Savonlinnan kaupungilta.
 Silti Savonlinnassakin hakemuksen on jättänyt vain viisi prosenttia kiinteistöistä, joiden jätevesijärjestelmät eivät täytä vaatimuksia.
 Samat perustelut
 Päätöksenteko lykkäyshakemuksista on vasta alkamassa. Lykkäystä saa muun muassa vähäisen ympäristökuormituksen perusteella.
 – Kutakuinkin puolet hakijoista perustelee lykkäystarvettaan vähäisellä vesistökuormituksella. Se on perussyy hakemuksissa. Sitten on erilaisia sosiaaliseen taustaan liittyviä tai muita syitä, Koskela sanoo.
 Ympäristöpäällikkö Jarkko Koskela sanoo, että useimmat perustelevat lykkäyshakemusta vähäisellä ympäristökuormituksella. / YLE
 Samoja syitä toistelivat myös muut kyselyyn vastanneet kunnat.
 – Pienet tulot tai vähäinen vedenkäyttö tai molemmat yhdessä ovat hakuperusteina lähes kaikissa, kerrottiin Kuopiosta.
 Valvontapilotti vireillä
 Kunnilla ei ole haluja eikä oikein voimavarojakaan lähteä ratsaamaan kaikkia rantamökkejä ja asuintaloja jätevesijärjestelmien määräystenmukaisuudesta.
 – Tietysti jos jotain huomataan, niin sitten puututaan. Kyllähän jokaisen intressissä pitäisi olla, että oman rannan ja kaivon vesiensuojeluasiat on kunnossa, Koskela sanoo
 Lohjalla viritellään kuitenkin valvontapilottia asian tiimoilta.
 – Se kohdistetaan varmaan tiettyyn alueeseen tai otetaan satunnaisotannalla tietty määrä kiinteistöjä ja katsotaan, miten niissä on asiat hoidettu ja minkälaisia resursseja ylipäätään tämmöinen valvonta vaatisi.
 Töitä vuosiksi
 Uudet hajajätevesisäädökset  astuivat voimaan keväällä 2017. Pykäläpaketti oli lievennetty versio aiemmasta yrityksestä. Alkuperäinen hajajätevesiasetus tuli voimaan 2004, mutta sen määräyksiä pidettiin kohtuuttomina ja pykäliä kohtuullistettiinkin 2011, mutta edelleen moni jäi odottamaan lisälievennyksiä.
 Nykyiset määräykset ovat olleet voimassa 2,5 vuotta, eikä kesäkuussa aloittanut pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus sisällyttänyt hallitusohjelmaansa uusia lievennyshankkeita. Niinpä urakoitsijoilla on pitänyt kiirettä; varsinkin kun lakiin sisällytetty siirtymäaika päättyi lokakuun lopussa.
 – Kyllä tämä vuosi on ollut urani kiireisin vuosi ehdottomasti. Kesälomat ovat jääneet pitämättä, pidetään niitä talvella sitten, sanoo toimitusjohtaja  Heikki Pietilä  hämeenlinnalaisesta Insinööritoimisto Heikki Pietilä oy:stä.
 – Kun lain määräaika alkoi lähestyä loppuaan, niin selkeästi selkeästi huomasi, kuinka yhteydenottoja tuli koko ajan enemmän ja enemmän. Mattimyöhäiset alkoivat ottamaan yhteyttä ja kysyivät, vieläkö ehtii remontin tekemään lain määräajassa, Pietilä sanoo.
 Silti yli 100 000 remontia on yhä tekemättä. Pietilä arvioikin, että hänellä riittää jätevesissä töitä ainakin viideksi vuodeksi omalla alueellaan.
 Lue myös:
 Hintapelko vei remonttihalut, vaikka jätevesilain siirtymäaika umpeutuu – yli 100 000 mökkiläistä ja talonomistajaa viittaa kintaalla lain määräajalle
 Jätevesiremontti edessä jopa 100 000 rantakiinteistöllä – kuivakäymälä ja kantovesi vapauttavat puhdistusvaateista
 Ministeriö: Jätevesiremonteille ei heru jatkoaikaa – Lähes 100 000 rantamökkiä tai muuta kiinteistöä jätevesiremontin tarpeessa
 Jätevesisääntely nostattaa taas myrskyä –  Kesämökkiläiset vaativat vuoden jatkoaikaa jätevesiremonteille ja ikäarmahdusta

Jätevesiremontit tekemättä yli 100 000 rantatalolla: ani harva hakenut lykkäyslupaa – katso kuntatilasto


Summary: Äskettäin vietiin Dresdenin linnasta kallisarvoinen 49 karaatin valkoinen timantti.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Varkaat murtautuivat entisen Itä-Saksan salaisen poliisin Stasin museoon Berliinissä, kertoivat viranomaiset sunnuntaina.
 Pitkäkyntiset rikkoivat poliisin mukaan ikkunan ensimmäisessä kerroksessa, hajottivat useita vitriinejä ja varastivat kunniamerkkejä ja koruja.
 Vielä ei tiedetä varkauden tarkkaa ajankohtaa, mutta museon työntekijät havaitsivat rikotut vitriinit sunnuntaiaamuna.
 Museon johtaja  Jörg Drieselmann  kertoi  Tagesspiegel-lehdelle , että teille tietymättömille joutuivat muun muassa Leninin kunniamerkki ja Karl Marxin kunniamerkki, joka oli aikanaan korkein kunnianosoitus kommunistisessa Itä-Saksassa. Saaliin joukossa oli myös sormuksia ja kello, jotka Stasi oli aikanaan takavarikoinut kansalaisilta.
 Kommunistihallinnon kukistuttua monia Stasin takavarikoimia esineitä palautettiin takaisin niiden alkuperäisille omistajille. Jos omistajuus ei ole selvinnyt, esineet jäivät "lainaan" Stasi-museon näyttelyyn.
 – Nämä eivät ole suuria aarteita. Mutta me olemme historiallinen museo emmekä ole varautuneet siihen, että joku murtautuu tänne, Drieselmann sanoi.
 Timantti ja satakiloinen kolikko kateissa
 Vain viikonpäivät sitten varkaat iskivät Dresdenin linnaan. Siellä saaliin arvo oli aivan toista luokkaa kuin Stasi-museon tapauksessa. Linnasta varastettiin nimittäin yli kymmenen miljoonan euron arvoinen 49 karaatin valkoinen timantti.
 Timantti oli yksi yli kymmenestä timantein koristellusta esineestä, jotka varkaat ryöväsivät linnan Vihreään holviin tehdyssä röyhkeässä operaatiossa. Valkoinen timantti kuului miekkaan, joka oli koristeltu yhteensä 9 isolla ja 770 pienemmällä timantilla. Timantti on yksi arvokkaimmista esineistä Saksin vaaliruhtinaan  August Väkevän  kokoelmassa.
 Maaliskuussa 2017 pitkäkyntiset iskivät Berliinissä Bode-museoon ja veivät mennessään sata kiloa painavan 24 karaatin kultakolikon. Neljä epäiltyä saatiin myöhemmin kiinni, mutta kolikkoa ei ole löytynyt.
 Saksan kulttuuriministeri  Monika Grütters  kutsuikin äskettäin koolle kokouksen, jossa pohditaan museoiden turvallisuuskysymyksiä.
 Lisää aiheesta:
 Dresdenissä varastettujen jalokiviaarteiden pelätään jäävän kateisiin ikuisiksi ajoiksi
 Dresdenin historiallisessa aarrekammiossa kävi varkaita – saaliiksi mittaamattoman arvokkaita kulttuuriaarteita

Varkaat iskivät jälleen saksalaismuseoon – Berliinin Stasi-museosta varastettiin kunniamerkkejä ja koruja


Summary: Harrisin ilmoitusta edelsi useiden kampanjatoimistojen sulkeminen.

Demokraattipuolueen presidenttiehdokkaaksi Yhdysvaltain ensi vuoden presidentinvaaleissa pyrkinyt senaattori  Kamala Harris  vetäytyy kilvasta.  Politico-verkkolehden mukaan  Harris kertoi päätöksestään tänään tiistaina kampanjatyöntekijöilleen.
 The New York Times -sanomalehden  mukaan päätöksen taustalla ovat kehnot kannatusluvut.
 Uutiskanava CNN uutisoi  jo marraskuussa, että Harris oli sulkenut useita kampanjatoimistojaan ja erottanut työntekijöitään. Vielä tuolloin tämän kerrottiin johtuvan siitä, että Harris keskittää kampanjointiaan Iowan osavaltioon.
 Lisää aiheesta:
 Trumpin haastajat – He tavoittelevat demokraattien presidenttiehdokkuutta 2020
 Kamala, Beto – vai kenties Pormestari Pete? Taistelu Trumpin haastajasta on alkanut
 Ensimmäisen kauden senaattori Kamala Harris pyrkii Yhdysvaltain presidentiksi

Kamala Harris vetäytyy Yhdysvaltain presidenttikilvasta


Summary: Ulkoministeriön ympärillä on ollut viime päivinä kuohuntaa.

Presidentti  Sauli Niinistö  sanoo, ettei hän ole ollut tietoinen mistään hallituksen tekemästä al-Hol-päätöksestä, kertoo  Verkkouutiset . Niinistö kertoo hallituksen myös useaan kertaan vakuuttaneen, ettei ole tehty päätöstä hakea Syyriasta al-Holin pakolaisleiriltä naisia ja lapsia takaisin Suomeen.
 Ilta-Sanomat uutisoi eilen, että ulkoministeriössä olisi kehitelty suunnitelma, jonka tarkoitus oli kotiuttaa leirillä olevat lapset Suomeen ilman äitejään. Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) on kiistänyt tämän.
 Sen sijaan hän kertoi eilen, että ulkoministeriö on nimennyt erillisen virkamiehen valmistelemaan al-Holin leiriin liittyviä asioita ja leirillä olevien palautusta tapauskohtaisesti.
 Lue lisää
 Eduskunnan ulkoasiainvaliokunta äänesti – enemmistö tuki ulkoministeri Haavistoa al-Holin leiriä koskevissa asioissa
 Haavisto kiistää painostusväitteet al-Holin asiassa – Suomalaislasten tilannetta selvittämään nimetty erillinen virkamies
 Virkamiehen yllättävä syrjäytys kuohuttaa ulkoministeriön henkilökuntaa: "Meillä on pieni pelon ilmapiiri tällä hetkellä"

Verkkouutiset: Presidentti Niinistö ei tiedä al-Hol-päätöksestä ja kertoo hallituksen vakuuttaneen, ettei sellaista ole tehty


Summary: Onko luottamusta puolueiden välillä jäljellä ja miten uutta lähdetään rakentamaan? Millaiset hallitusneuvottelut on alkamassa ja kuka ne vetää?

Runsaan viikon jatkunut politiikan turbulenssi on jättänyt jälkensä hallitustyöskentelyyn. Postikiistasta lähtenyt tapahtumavyöry rapautti keskustan luottamuksen pääministeri  Antti Rinteeseen  (sd).
 Miten luottamuslauseäänestystä odottanut oppositio näkee nyt yhteistyön haavoittuneen hallituksen kanssa?
 Studiossa liikenne- ja viestintäministeri, varapuheenjohtaja  Sanna Marin  (sd), elinkeinoministeri ja puheenjohtaja  Katri Kulmuni  (kesk.) sekä oppositiojohtajat  Petteri Orpo  (kok) ja  Jussi Halla-aho  (ps).
 Pidennetty A-studio alkaa  TV1: ssä ja Yle Areenassa  kello 21. Juontajana  Annika Damström.

Politiikan dramaattinen päivä huipentuu A-studiossa klo 21: Vieraina Marin, Kulmuni, Halla-aho ja Orpo


Summary: Kiuru katsoo, että Marinilla on puoluekokouksen antama mandaatti lähteä tunnustelemaan uutta hallitusta.

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) tukee liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinia  (sd.) uudeksi hallitustunnustelijaksi.
 Marin on SDP:n varapuheenjohtaja. Kiuru katsoo, että kun Marin on valittu puoluekokouksessa puheenjohtaja Antti Rinteen varahenkilöksi, hänellä on vahva mandaatti astua tilalle  Rinteen jouduttua eroamaan  keskustan ilmoittaman luottamuspulan takia.
 – Marinilla on koko puoluekokouksen antama mandaatti. Siitä poikkeaminen olisi iso poliittinen päätös. Kunnioitan puoluekokouksen tekemiä ratkaisuja, Kiuru sanoo.
 Marin on  ilmoittanut olevansa valmis  pääministerin tehtävään. Toisena nimenä tehtävään on suostumuksensa antanut puolueen eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja  Antti Lindtman .
 Marinin taakse on asettunut myös kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari .
 "Tunnelmat haikeat"
 Krista Kiuru sanoo, että hänen tunnelmansa Rinteen eron jälkeen ovat haikeat ja surulliset. Hänen mukaansa keskustan ilmoittama luottamuksen katoaminen tuli yllätyksenä ja shokki on iso.
 Kiuru sanoo olevan erittäin erikoista, että nyt on nähty yhdeksän kuukauden sisään kahden hallituksen ero. Yhteinen nimittäjä molemmissa eroissa on ollut keskustan tahto.
 – Joku voisi sanoa, että nyt on rauhoittumisen paikka. On lisättävä luottamusta oikeudenmukaiseen ja inhimilliseen yhteiskuntaan.
 Krista Kiuru arvioi, että poliittisen historian tutkijoilla on viime viikon tapahtumien taustojen selvittämisessä vielä töitä.
 Kiurun mukaan SDP on edelleen sitoutunut yhteistyöhön keskustan kanssa. Hän korostaa, että eroamaan joutuneen hallituksen ohjelma on ollut hyvä ja sen toteuttamista kannattaa jatkaa.

Peruspalveluministeri Krista Kiuru tukee Sanna Marinia hallitustunnustelijaksi


Summary: Työntekijät ovat käänteestä hämmentyneitä ja ratkaisun pitkittyminen jatkaa myös epävarmuutta.

Keskipohjanmaa-lehteä ja lukuisia alueen paikallislehtiä julkaiseva KPK Yhtiö jatkaakin yt-neuvotteluja toistaiseksi.
 Neuvottelujen oli määrä päättyä tiistaina, mutta toisin kävi.
 Keskipohjanmaa-lehden toimituksen pääluottamusmies  Jukka Anias  kertoo tilanteen tulleen yllätyksenä.
 – Olimme siinä luulossa, että nyt saadaan tietoa tuloksista, mutta päätöksiä ei tehtykään. Tunnelma on erittäin hämmentynyt, kertoo Anias.
 Toimitusjohtaja  Vesa Pihlajamaan  mukaan syynä neuvottelujen pitkittymiselle on se, että säästökohteet halutaan punnita perin pohjin. Nyt lasketaan esimerkiksi, paljonko säästettäisiin, jos maakuntalehti siirtyy kuusipäiväiseksi.
 – Samalla mietitään myös, löydetäänkö muita säästökeinoja tai tulonlähteitä. Tällä tavalla 7-päiväisen lehden julkaiseminen voisi jatkua.
 KPK Yhtiön hallitus kokoontuu keskiviikkona käsittelemään asiaa. Se haluaa varmistua, että tilanteessa tehdään oikeita päätöksiä.
 15 työpaikkaa edelleen uhattuna
 Säästövaateet pysyvät ennallaan eli jostain on karsittava 1,7 miljoonaa vuosittain. Neuvottelujen piirissä on edelleen 200 työntekijää ja enintään 15 työntekijää voi menettää työnsä.
 Toimitusjohtaja Vesa Pihlajamaa myöntää, että yt-neuvottelujen päättymispäivä ei ole tiedossa. Tavoitteena on saada ne päätökseen joulukuun aikana.
 – Riippuu siitä, kuinka perusteellisia jatkoselvityksiä joudutaan tekemään. Epävarmuus ja jännityksen jatkuminen ovat tietysti joidenkin työntekijöiden kohdalla epämukavaa, sanoo Pihlajamaa.
 Jo yksistään 10 vuoden aikana yhtiössä on käyty viidet yt-neuvottelut.
 Suurin paine kohdistuu edelleen lehtien julkaisuun.
 – Printtilehdissä ilmoittajia ja tilaajia ei ole tarpeeksi. Kulupuoli on kunnossa ja digitilauksia tulee lisää, mutta talous on saatava kuntoon, että voidaan varmistaa tulevaisuus, kommentoi toimitusjohtaja Pihlajamaa.
 Yhtiössä työskentelee noin 250 henkilöä ja konsernin liikevaihto on arviolta 30 miljoonaa euroa.
 Se julkaisee Keskipohjanmaata, Haapavesi-lehteä, Kalajokilaaksoa, Kalajokiseutua, Kokkola-lehteä, Lestijokea, Nivala-lehteä, Perhonjokilaaksoa, Pietarsaaren Sanomia ja Selännettä.
 Lue lisää:
 KPK Yhtiöt aloittaa yt-neuvottelut – vähennystarve 15 henkilötyövuotta
 "Olemme leimallisesti mediatalo" – KPK Yhtiöt uskoo, että uudet aluevaltaukset turvaavat myös lehtien julkaisutoiminnan

KPK Yhtiön yt-neuvottelut saavat yllättäen jatkoa – "Halutaan selvittää, onko 6-päiväiseksi siirtyminen ainoa vaihtoehto"


Summary: Perussuomalaisten Mika Niikko katsoi, että ulkoasiainvaliokuntaa ei oltu pidetty ajan tasalla Isis-lasten kotiuttamisprojektista.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  selitti ministeriönsä toimia tiistaina ulkoasiainministeriölle toimiaan Syyrian ja al-Holin leirin suhteen. Haavisto kertoi eilen ministeriön valmistelevan suunnitelmaa al-Holissa olevien, ääri-islamilaisten Isis-taistelijoiden vaimojen ja lasten tuomisesta Syyriasta Suomeen.
 Haavisto myös kiisti maanantaina Iltasanomien julkistaman uutisen siitä, että Haavisto olisi kotiuttamisprojektin takia siirtänyt sivuun ulkoministeriön konsulipäällikön,  Pasi Tuomisen . Haaviston mukaan Tuominen jatkaa yhä konsulipäällikkönä, mutta al-Hol -asioihin on nimitetty oma virkamies.
 Haaviston selvityksen jälkeen ulkoasiainvaliokunta äänesti siitä, tyytyykö se ministerin selitykseen. Enemmistö oli tyytyväinen saamaansa selvitykseen.
 Ulkoasiainvaliokunnan perussuomalainen puheenjohtaja  Mika Niikko  sanoi, että perussuomalaisten mielestä ulkoasiainvaliokuntaa ei oltu ajoissa informoitu siitä, että ulkoministeriö pyrkii aktiivisesti saamaan Suomeen al-Holin leirillä olevia naisia ja lapsia.
 Niikon mielestä kun asiasta informoitiin edellisen kerran, ei käynyt ilmi ministeriön laittaneen virkamiehen asialle. Ulkoasiainvaliokunta sai käsityksen, että ihmisiä autetaan vain, jos he hakeutuvat omin toimin konsuliavun piiriin.
 Ulkoasiainvaliokuntaa oli Niikon mielestä pidetty pimennossa samaan aikaan kun on informoitu tasavallan presidenttiä ja hallitusta.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto sanoi selvityksensä jälkeen, että toiminnasta ei ole hallituksen esitystä, vaan asiassa toimitaan virkavastuun nojalla ja oikeuskanslerin aiheesta tehtyihin kanteluihin lokakuussa antaman vastauksen perusteella.

Eduskunnan ulkoasiainvaliokunta äänesti, enemmistö tuki ulkoministeri Haavistoa al-Holin leiriä koskevissa asioissa


Summary: Maanteiltä on tähän mennessä tarkastettu 34 siltaa, joista 5 oli vaurioitunut.

Puukantisissa silloissa ympäri Suomea on parin viime vuoden aikana  havaittu poikkeuksellisia lahovaurioita , kertoo Väylä, joka vastaa muun muassa valtion tieverkon kehittämisestä ja kunnossapidosta.
 Lahovaurioita löytyy erityisesti vuoden 2007 jälkeen rakennetuista puusilloista, sillä nykyiset kyllästeet eivät tarjoa riittävää suojaa lahottajasientä vastaan.
 Lahoamisen aiheuttaa lahottajasieni istukkakääpä. Puun kylläste ei pidä tätä lahottajasientä loitolla.
 Vuosien 2004-2007 aikana siltakansien kyllästeissä luovuttiin kromin ja arseenin käytöstä niiden myrkyllisyyden vuoksi ja nykyään kyllästeenä on pääasiassa kupari.
 Puun kylläste ei pidä tätä lahottajasientä loitolla. Vuosien 2004-2007 aikana siltakansien kyllästeissä luovuttiin kromin ja arseenin käytöstä niiden myrkyllisyyden vuoksi ja nykyään kyllästeenä on pääasiassa kupari.
 Sienirihmasto lahottaa puuta sisältäpäin
 Nuorimmat lahonneet puukannet ovat olleet vain 6 vuotta vanhoja, kun normaalisti puukannen arvioidaan kestävän 20 vuotta. Sillan puinen kansi saattaa näyttää terveeltä ulospäin, mikä vaikeuttaa ongelman havaitsemista.
 Väylä kertoo käyvänsä läpi vastuullaan olevat puukantiset sillat, jotka on rakennettu tai puukansi on uusittu nykyisillä ohjeilla. Näitä on noin 250 kappaletta. Sillat sijaitsevat pääosin vähäliikenteisillä teillä. Tutkimuksia laajennetaan lisäksi siltojen muihin puurakenteisiin.
 Väylän mukaan sillan kantavuus ei mahdollista muiden materiaalien, kuten betonin, käyttöä kannessa niiden suuremman painon takia. Ympäristöehdot täyttävää, vaihtoehtoista kyllästettä ei ole heti tarjolla, Väylä kertoo tiedotteessaan.

Uusissakin puusilloissa poikkeuksellisia lahovaurioita – syynä lahottajasieni istukkakääpä


Summary: Tullin pysäyttämästä autosta löytyi nuuskaa yhteensä runsaat 53 kiloa yli sallitun tuontirajan.

Ison nuuskalastin tuominen Ruotsista Suomeen on tuonut ehdolliset vankeustuomiot ja sakot nuorille miehille.
 Tulli pysäytti miehet Torniossa viime huhtikuussa, kun miesten farmariauto oli lattiasta kattoon täynnä nuuskaa. Auton pysäyttänyt tullimies oli kertonut kiinnittäneensä huomiota autossa näkyviin nuuskalaatikoihin.
 Nuuskaa löytyi autosta yhteensä runsaat 53 kiloa yli sallitun tuontirajan. Tuontiraja on yksi kilo per henkilö vuorokaudessa.
 Parikymppiset miehet olivat lähteneet Tampereelta Tornion kautta Ruotsin Haaparantaan ostamaan nuuskaa.
 Miehet kiistivät toimineensa yhdessä. He kertoivat oikeudessa ostaneensa omat nuuskansa omilla rahoillaan. Autolla kolmikko kertoi yllättyneensä siitä, kuinka paljon heillä oli nuuskaa yhteensä hankittuna. "Auto oli tupaten täynnä nuuskaa", kuten yksi syytetyistä kertoi.
 Ei yhteisiä ostoaikeita
 Toinen syytetty kertoi, että he olivat menneet hätiköiden kauppaan ja toimineet tyhmästi, sillä he eivät suunnitelleet yhtään, paljonko kukin ostaisi nuuskaa. Jos he olisivat suunnitelleet yhteisiä ostoaikeita, he olisivat ostaneet nuuskaa paljon vähemmän ja niin, etteivät nuuskalaatikot olisi näkyneet auton ikkunoista, yksi syytetyistä sanoi.
 Lapin käräjäoikeus uskoi, että miehet olivat toimineet itsenäisesti, jolloin heidän voidaan katsoa olevan vastuussa ainoastaan myöntämästään nuuskan määrästä. Käräjäoikeus katsoi miesten syyllistyneen salakuljetukseen ja veropetokseen.
 Isoimmat lastit eli 22,3 kiloa ja 20,5 kiloa tuoneet kaksi miestä tuomittiin 70 päiväksi ehdolliseen vankeuteen. Pienimmän, 12,2 kilon nuuskaerän tuonut sai 90 päiväsakkoa, joista tuli maksettavaa 540 euroa.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen, sillä siitä voi valittaa ylempiin oikeusasteisiin.

"Auto lattiasta kattoon asti täynnä" – jättilasti nuuskaa toi ehdollista vankeutta ja sakkoja


Summary: Pääministeri Antti Rinteen kaatumiseen johtanut hallituksen sisällissota ei tule unohtumaan nopeasti, kirjoittaa politiikan toimittaja Jyrki Hara.

Pääministerin  eroilmoitukseen  johtaneet käänteet jäävät poliittiseen historiaan, mutta tapahtumien kiivaalla kululla on suuria vaikutuksia myös poliittiseen lähitulevaisuuteen.
 Kaikesta päätellen uusi hallitus jatkaa  Antti Rinteen  (sd.) johdolla sorvatulla ohjelmalla ja entisellä puoluekokoonpanolla. SDP valitsee riveistään ainakin  uuden pääministerin  ja omistajaohjausministerin.
 Keskustan ministereiden salkkujaossa voidaan niin ikään nähdä muutoksia.
 Mutta miten kaksi Suomen merkittävimpiin poliittisiin voimiin kuuluvaa puoluetta onnistuvat yhteistyössään viime päivien tapahtumien jälkeen? Kansakunta on saanut todistaa hallituksen sisällissotaa.
 Onnistua nimittäin pitäisi, jos tuleva hallitus aikoo viedä maaliin hallitusohjelman kunnianhimoiset työllisyystavoitteet. Tämä pitäisi - nimenomaan keskustan vaatimuksesta - tehdä tavalla, joka johtaa julkisen talouden tasapainoon hallituskauden lopussa.
 Vain keskusta jätti Rinteen kylmään
 Viikonlopun ja alkuviikon käänteistä jää traumoja erityisesti pääministeripuolueeseen.
 Keskusta oli hallitusviisikosta ainoa, joka veti tukensa Antti Rinteeltä ja käytännössä pakotti tämän eroamaan.
 Muiden hallituspuolueiden reaktio sen sijaan osoitti, etteivät Rinteen virheet olleet mitenkään itsestäänselvästi kohtalokkaita. Vihreät, vasemmistoliitto tai RKP eivät nähneet Rinteen Posti-hapuilussa riittäviä perusteita vakavaan luottamuspulaan.
 Keskusta sen sijaan näki, tuoreen puheenjohtajansa  Katri Kulmunin  johdolla. Politiikan seuraajatkin yllättyivät, kun Kulmuni kertoi maanantaina puoleen eduskuntaryhmän kokouksen jälkeen, että epäluottamus kohdistuu nimenomaan ja ainoastaan Rinteeseen henkilönä.
 SDP:ssä voidaan tuntea, että Rinnettä nöyryytettiin, jotta keskustan uusi, johtajuuttaan vasta rakentava puheenjohtaja pääsisi osoittamaan jämäkän puolensa.
 Antti Rinne  vastasi vielä  viime voimillaan samalla mitalla.
 Hän sai maanantai-iltana SDP:n puoluehallituksen tuen ja ihmetteli julkisesti keskustan viestin epäselvyyttä. Sanokaa sanottavanne suoraan ja mielellään kirjallisesti, Rinne sivalsi.
 Nähtiin vielä uusi kierros keskustan ja demaripääministerin välisiä julkisia, henkilöön meneviä iskuja. Keskustan Kulmuni ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kurvinen  astelivat valtioneuvoston linnaan vääntämään rautalangasta Rinteelle, että ei, sinä et todellakaan voi jatkaa.
 Kurvinen ihmetteli jälkeenpäin ääneen, miksi selvä viesti ei ole mennyt tätä ennen perille.
 Syvät haavat paranevat hitaasti
 Jos ja kun seuraavakin hallitus rakentuu SDP:n ja keskustan varaan, näinä päivinä syntyneet haavat eivät parane hallituksen sisällä nopeasti.
 Mitä kaikkea kiivaina hetkinä tapahtui ja puhuttiin ja mistä kaikki johtui, sitä tullaan keskustelemaan pitkään. Todennäköisesti elämään jää useita tulkintoja ja uskomuksia.
 Oliko kyseessä keskustan kosto yli viidentoista vuoden takaisesta  Anneli Jäätteenmäen  (kesk.) kujanjuoksusta, jossa demarit käänsivät peukalonsa lopulta alas ja pääministeri vaihtui? Entä oliko edellinen pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) aktiivisesti masinoimassa keskustan epäluottamuslausetta vasemmistodemari Rinteelle?
 Tällaiset käsitykset voivat olla enemmän tai vähemmän harhaisia tai totta, mutta niiden vaikutus on joka tapauksessa todellinen. SDP:n ja keskustan välille jää katkeruutta, joka ei ole eduksi aloittavalle hallitukselle. Toipumisaikaa ei anneta.
 Uudella pääministerillä, kuka hän sitten onkaan, riittää valtavasti töitä päivänpoliittisissa ratkaisuissa ja hallitusohjelman toteuttamisessa. Lisäksi häneltä pitäisi löytyä psykologista osaamista.
 Jos aloittava hallitus aikoo kunnialla toteuttaa tavoitteensa perussuomalaisten ja kokoomuksen ristitulessa, sen pitäisi olla yhtenäinen ryhmä. Tällä hetkellä yhtenäisyydestä ei ole tietoakaan.

Analyysi: SDP:n ja keskustan välille jäävä katkeruus vaikeuttaa aloittavan hallituksen työtä, eikä toipumisaikaa anneta


Summary: Orpon mukaan pääministerin vaihtumisesta ei voida päättää vain "SDP:n kabineteissa".

Toiseksi suurimman oppositiopuolueen kokoomuksen puheenjohtajan  Petteri Orpon  mukaan pääministerin vaihtuminen ei ole ilmoitusasia, eikä siitä voida päättää vain ”SDP:n kabineteissa”.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  pyysi tänään eroa  pääministerin tehtävästä tasavallan presidentiltä  Sauli Niinistöltä .
 Orpon mukaan on käynnistettävä perustuslain järjestyksessä tapahtuva prosessi, jossa eduskunta keskustelee avoimesti hallituksen muodostamisesta kaikkien eduskuntaryhmien kesken.
 – Tässä tilanteessa ei ole enää kysymys vain pääministeri Rinteestä. Kysymys on suomalaisen demokratian uskottavuudesta. Kysymys on suomalaisten uskosta hallituksen kykyyn hoitaa asioita. Kysymys on siitä, voiko poliittiseen päätöksentekoon luottaa, sanoo Orpo tiedotteessa.
 Orpo sanoo, että perustuslain mukaan eduskuntaryhmät on kutsuttava koolle keskustelemaan uuden hallituksen muodostamisesta.
 Orpon mukaan kokoomus haluaa aidot, avoimet ja demokratiaa kunnioittavat tunnustelut hallituksen muodostamisesta kaikkien eduskuntaryhmien kesken.
 – Prosessin pitää olla sellainen, että se vahvistaa demokratiaa ja luottamusta asioiden vastuulliseen hoitamiseen.
 – Keskustan on valittava, jatkaako se vasemmistolaisen politiikan tukipilarina vai katsooko se vaihtoehtoja avoimelta pöydältä, Orpo toteaa.

Orpo: Pääministerin vaihtuminen ei vain ilmoitusasia, uuden hallituksen muodostamisesta keskusteltava kaikkien eduskuntaryhmien kanssa


Summary: Tampere on pärjännyt huonosti, kun ministerin paikkoja on jaettu. Pääministeriä kaupungista ei ole ollut koskaan.

SDP:n ensimmäinen varapuheenjohtaja  Sanna Marin  on kuuma nimi pääministeriveikkauksissa.  Marin sanoi tiistaina itse  toimittajille, että on valmis pääministeriksi, jos tarve vaatii.
 Jos Marinista tulee pääministeri, hän on ensimmäinen tamperelainen pääministeri.
 – Olishan se uusi tilanne ja tietyllä tavalla nostaa Tampereen imagoa Suomessa, sanoo tamperelainen politiikan tutkija  Pertti Timonen .
 Pirkanmaalaistaustaisia pääministereitä on Suomen historiassa ennen tätä vain kolme.
 Vuonna 1925 pääministerinä toimi Kangasalla syntynyt kokoomuspoliitikko  Antti Tulenheimo.  Kangasalan urkutehtaan omistajien poika oli valittu eduskuntaan Hämeen pohjoisesta vaalipiiristä, joka vastasi nykyistä Pirkanmaan vaalipiiriä. Hän asui ja työskenteli kuitenkin Helsingissä.
 Pieni kosketus Tampereeseen oli Kansallista edistyspuoluetta edustaneella  Toivo Kivimellä , joka oli pääministerinä 1932–1936. Tarvasjoella syntynyt Kivimäki kävi koulua Tampereella ja kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta. Sen jälkeen hän vaikutti Helsingissä ja Turussa.
 Viimeksi hallituksen johtoon noussut pirkanmaalaistaustainen oli Mäntässä syntynyt SDP:n  Keijo Liinamaa . Liinamaa johti virkamieshallitusta vuonna 1975. Valtakunnansovittelijanakin tunnettu Liinamaa toimi myös Mäntän kaupunginjohtajana 1950-luvun lopussa.
 Lue lisää:
 Ylen erikoislähetys käynnissä: Rinne pyysi eroa tasavallan presidentiltä – Sanna Marin ja Antti Lindtman käytettävissä pääministeriksi
 Suomeen juuri palannut Sanna Marin vihjaa olevansa valmis pääministeriksi: "En väistä vastuuta"

Tuleeko Marinista ensimmäinen tamperelainen pääministeri? – Pirkanmaalta on noustu huonosti ministeriksi


Summary: Happamuuden torjuntaan ei ole löydetty tehokasta ratkaisua.

Pohjalaisjokien happamuus on pahentunut entisestään. Esimerkiksi  Luodonjärvellä on jo havaittu kalakuolemia .
 – Tämä alkaa olla jo niin huono tilanne, että se on ainakin koko tämän vuosikymmenen huonoimpia, sanoo Ely-keskuksen erikoistutkija  Anssi Teppo .
 Tilanne alkaa muistuttaa vuodenvaihdetta 2006–2007, jolloin viimeksi useissa paikoissa havaittiin kalakuolemia.
 Ongelman perussyy on pohjalaismaakuntien happamassa maaperässä eli happamissa sulfaattimaissa ja näiden tehokkaassa kuivattamisessa. Pahin tilanne syntyy, kun kuivaa kesää seuraa sateinen syksy tai seuraavana vuonna kova kevättulva.
 Nyt takana on kaksi kuivaa kesää ja sateinen syksy. Syyssateet huuhtovat kuivan kauden aikana muodostuneet happamat yhdisteet ja metallit vesistöihin.
 Ainakin viiden ison joen pH vaarallisen alhainen
 Herkille kalalajeille ja etenkin kalanpoikasille 5,5 pH-luvun alittavat lukemat ovat kriittisiä. Isoista joista Närpiönjoen, Kyrönjoen ja Lapuanjoen pH on laskenut n. 4,6–4,8 tuntumaan.
 Perhonjoen pH on paikasta riippuen 4,7–5,5 välillä ja Lestijoen 5,2. Lapväärtinjoessa pH oli muita korkeampi, 5,7, samoin kuin Ähtävänjoessa, 5,3–5,7.
 Suuressa osaa pieniä tai keskisuuria jokia Vaasan eteläpuolelta Kokkolan pohjoispuolelle jokivesien happamuus on ollut 4,5–5 välillä, pahiten happamissa joissa 4–4,5 välillä. Ojavesien pH on laskenut pienimmillään 3,2:een.
 "Happamuus Pohjanmaan jokien suurin vesiensuojeluongelma"
 Ely-keskuksen erikoistutkija Anssi Tepposanoo, että happamuus on Pohjanmaan jokivesien suurin vesiensuojeluongelma ja merkittävin syy siihen, että alueen jokien eliöstö on vähälajisempaa kuin muualla.
 – Suurin syy on maiden tehokas kuivatus maatalouden ja osittain myös metsätalouden tarpeisiin. Kuivatus aiheuttaa happamien maiden hapettumista, jolloin muodostuu happoja ja happamia yhdisteitä sekä näihin liittyviä raskasmetalleja.
 Suurimmat valumat tulevat paksuilta savikoilta, jotka on otettu maatalouskäyttöön. Happamuuden torjunta on vaikeaa, sillä pitäisi löytää keino, jossa yhdistyisivät taloudellisesti kannattava maatalous ja vesiensuojelu.
 – Vuosien varrella on kokeiltu esimerkiksi säätösalaojitusta ja siitä hienostuneempia versioita. Tutkimus vie aikansa, eikä ongelmaan ole helppoa ratkaisua. Jos tähän olisi helppo ratkaisu, se olisi varmasti jo keksitty.
 Kalakuolemia Luodon-Öjanjärvellä – sateet huuhtovat happamia maita vesistöihin

Pohjanmaan joissa vuosikymmenen pahin happamuusongelma – "Jos tähän olisi helppo ratkaisu, se olisi varmasti jo keksitty"


Summary: Poromiesten itsensä muokkauttamat taljat halutaan pian matkamuistomyymälöiden hyllyille kiinalaisten tuotteiden tilalle.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Tänä syksynä useat poromiehet ja paliskunnat joutuivat pähkäilemään, mihin saavat taljansa myytyä. Taljakauppa tuntui notkahtaneen kerralla.
 Vielä noin nelisen vuotta sitten poromies saattoi saada porontaljasta yli 20 euroa. Viime vuonna ja tänä syksynä hinta kuitenkin laski yli puoleen aiemmasta.
 Yle uutisoi lokakuussa  pohjoisen taljakaupan romahtaneen  niin, että poromiehet harkitsevat jo taljojen heittämistä jätteisiin. Muutamia vuosia sitten  porontaljoista oli jopa pulaa.
 Uutisoinnin jälkeen poromiesten edunvalvojaorganisaatio, Paliskuntain yhdistys sai runsaasti yhteydenottoja ihmisiltä, jotka olisivat kiinnostuneita ostamaan taljoja.
 Yhdistys kertoo syksyn aikana heränneensä taljakaupan ongelmiin ja alkaneensa ideoimaan, kuinka kauppa saataisiin jälleen elpymään.
 Yhdistyksen mielestä taljakauppaa voitaisiin kehittää samaan suuntaan kuin poronlihan suoramyyntiä.
 Poromies myisi lihan lisäksi itse myös taljansa, joko koristetaljana tai muokattuna nahkana.
 Paliskuntain yhdistyksen toiminnanjohtaja  Anne Ollilalla  on vankkumaton usko taljakaupan mahdollisuuksiin. Niin vankka, että, hän aikoo kokeilun vuoksi ostaa ensi syksynä kaikki oman paliskuntansa taljat.
 – Taljakauppa on kenttä, johon me emme ole ehtineet mukaan. Näen siinä valtavasti mahdollisuuksia. Me olemme nyt uuden tien alussa, joka johtaa vielä monenlaiseen, uskoo Ollila.
 Suomessa myydään vuosittain noin 70 000 - 90 000 taljaa. Suurin osa niistä menee suurille lihanostajille. Poronhoitajille jää silti monta kymmentä tuhatta taljaa myytäväksi. Kirsti Länsman / Yle
 Paliskuntain yhdistys on tänä syksynä hakenut taljakauppaan uusia ajatuksia vierailemalla nahkatehtailla. Yhdistys järjesti myös viime viikolla Rovaniemellä kaikille avoimen tilaisuuden taljakaupan uusista tuulista.
 Tällä hetkellä ajatuksena on yksinkertaistettuna se, että poromies lähettäisi taljansa nahkatehtaalle muokattavaksi.
 Lopputuloksena olisi koristetalja, joita näkyy myytävänä matkamuistomyymälöissä. Toinen vaihtoehto olisi teettää taljasta muokattu nahka, mokka tai nappa.
 – Muuttaisimme tilanteen niin, että emme enää tilaisi tänne tuotteita myytäväksi Kiinasta, vaan kiinalaiset tulisivat ostamaan meidän tuotteitamme. Silloin raha jää maksimaalisesti alueelle, pohtii Anne Ollila.
 Poronnahka kelpaa Luois Vuoittonille
 Esimerkiksi  Ahlskogin  nahkatehdas Kruunupyystä on halukas aloittamaan uudenlaisen yhteistyön poronhoitajien kanssa, kertoo tehtaan johtaja  Mikko Uusitalo.
 Uusitalo oli saapunut Rovaniemellä järjestettyyn tilaisuuteen mielenkiinnosta uusia mahdollisuuksia kohtaan. Tehdas saisi uudenlaisella yhteistyöllä tasoitettua sesonkivaihteluja ja pidettyä työntekijät töissä ympäri vuoden.
 Nahkatehdas on aiemminkin muokannut porontaljoista nahkoja ja toimittanut niitä ulkomaille asti.
 Tehtaan suurin ostaja on nimekäs  Louis Vuitton , joka on tunnettu muun muassa hintavista merkkilaukuistaan.
 – Kun yksi käyttää, pian käyttävät muutkin. Jos pitäisi miettiä sellainen brändi, joka ei ole vielä käyttänyt poroa, niin äkkiseltään ei tule sellaista mieleen.
  Uusitalon mieleen on painunut hänen Pariisissa näkemänsä poronnahasta ommeltu takki, joka maksoi 14 000 euroa. Uusitalo näkee poronnahassa paljon mahdollisuuksia. Anneli Lappalainen / Yle
 Poronnahalla on vastassaan joitain kovia kilpailijoita, kuten vasikan-, vuohen- ja lampaannahat. Poronnahan ominaisuuksissa on kuitenkin jotain, millä laittaa muille kampoihin.
 – Vasannahka on suhteellisen kookas. Se on myöskestävä, ohut ja sitä pystytään käyttämään molemmin puolin, kuvailee Uusitalo.
 Hyvää A-luokan nahkaa ei kuitenkaan jokaisesta taljasta synny. Nahan ominaisuuksiin vaikuttavat useat tekijät. Luonnon tehtäväksi jää muun muassa hoitaa hyvät sienisadot syksyisin.
 Loppuvaatimuksiin voivat poromiehet itsekin vaikuttaa. Aikainen teurastus ja runsas veden tarjoaminen teurastamoiden pihalla takaavat hyvän lopputuloksen.
 Taljan irroitus hoidetaan usein taljanvetokoneella, jota ohjaa vinssimies. Myös rauhallinen taljanveto on hyvän laadun kannalta ratkaiseva tekijä. Jos taljan irrottaa liian kovalla vauhdilla, nahka venyy ja siinä näkyy raskausarpien tyyppisiä raitoja.
 – Maailmanluokan ostajille kelpaa vain paras, muistuttaa Uusitalo.
 Yritysasiantuntija: Oikein toimimalla taljalle saadaan moninkertainen hinta
 Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen yritysasiantuntija  Heikki Moilanen  kuunteli herkällä korvalla, mitä Rovaniemellä järjestetyssä taljakauppatilaisuudessa puhuttiin. Tilaisuuden aikana usko tulevaan vahvistui.
 – Minä uskon tähän bisnekseen. Tällä hetkellä melko arvottomalle alkutuotannon taljalle pystytään saamaan moninkertainen hinta oikein toimimalla, vakuuttaa Moilanen.
 Koristetaljoja ja matkamuistoja saa hyvin kaupaksi esimerkiksi lentokentillä, jos matkailija ei ole onnistunut hankkimaan sopivia tuliaisia aikaisemmin, pohti yritysasiantuntija Heikki Moilanen. Anneli Lappalainen / Yle
 Jos esimerkiksi poromatkailuyrittäjä muokkauttaisi taljansa nahaksi ja matkailuyrityksensä puitteissa valmistaisi omien porojen nahoista matkamuistoja, toimintaan voisi hakea tukea ELY-keskukselta.
 – ELY-keskuksen  rahoitusrepertuaarista  löytyy moniakin tuotteita, jotka soveltuvat tähän.
 Tällaisessa tilanteessa ensimmäinen askel olisi ottaa yhteyttä ELY-keskukseen, jossa kukin tilanne katsotaan asiakaskohtaisesti.
 ELY-keskukselta ei kuitenkaan ojenneta kassillista ilmaista rahaa, yrittäjällä täytyy olla myös omaa pääomaa.
 – Meiltä on jo ennen hankkeeseen ryhtymistä mahdollista saada rahoitusta esimerkiksi hankkeen kannattavuuden selvitykseen. Jos asiaa päätetään edistää, voidaan siihen hakea esimerkiksi investointitukea.
 Seuraavaksi edessä on ideoiden käytäntöön vieminen.
 Paliskuntain yhdistyksen toiminnanjohtajan ajatuksissa siintävät muun muassa poronnahkakurssit, valmiit tuotteet ja nimisuojan hakeminen poronnahalle, samaan tapaan  poron kuivalihallakin on.
 – Alamme nyt miettimään, minkälaisia yritysratkaisuja voimme laittaa pystyyn, sanoo Ollila.

Uutisointi porontaljojen jätteisiin heittämisestä poiki poromiehille niin paljon yhteydenottoja, että nyt alalla puhaltavat uudet tuulet