Summary: Laura Meriläisen ja Diego Malaran perhe aikoo jäädä Britteihin brexitin jälkeenkin.

Kengät pois!
 Laura Meriläisen  suomalaisuus näkyy glasgow’laisessa kerrostalohuoneistossa heti eteisessä. Paikalliset tallustavat kengin pitkin kokolattiamattoja. Se saa kokkolalaisen näkemään punaista.
 Skotlantilaiset ystävät muistavat jo, että kengät pitää riisua eteisessä. Meriläinen yrittää pehmentää komentoaan vitsailemalla:
 – Tää on tätä skandinaavista tiukkapipoisuutta… Mutta ne kengät pois, kiitos.
 Suomalais-italialainen pieni perhe on solahtanut kulttuurieroista huolimatta helposti Glasgow’n kansainväliseen ilmapiiriin.
 – Skotlantilaiset ovat valtavan lämpimiä, hauskoja ja toiset huomioon ottavia ihmisiä!
 Viestintäalan ammattilainen Meriläinen on vielä kotona vuoden ikäisen Matteo-pojan kanssa. Antropologi-puoliso Diego Malara on ollut vuoden töissä luennoitsijana Glasgow’n yliopistossa. Etiopiassa tavannut pariskunta on pitänyt yhtä parisen vuotta.
 Asumisoikeus-status taskussa
 Jokaisesta uutislähetyksestä tulviva brexit ei jaksa enää kaiken vatvomisen ja vääntämisen jälkeen joka päivä kiinnostaa Meriläistä ja Malaraa.
 He uskovat, että brittien tuore parlamenttivaalien  äänestystulos  tulee näkymään päätöksenteossa, ja vaikuttamaan kaikkien Britanniassa asuvien elämään, myös heidän.
 Konservatiivien voitto antoi johtajalleen Boris Johnsonille valtakirjan Euroopan Unionista eroamisen läpivientiin, ja brexit on toteutumassa tammikuun lopussa.
 – Kaikki täällä ovat kyllästyneitä brexitiin. Ihmiset odottavat nyt, että tämä sirkus saataisiin tavalla tai toisella päätökseen.
 - Asumiskustannukset ovat huomattavasti Suomea edullisemmat. Toisaalta suhtautuminen esimerkiksi sisäilmaongelmiin on huoletonta. Jos huomauttaa homeesta, vastaus on: se on tiivistynyttä kosteutta, jonka päälle voi maalata. Diego Maria Malara
 Meriläinen ja Malara ovat joutuneet muiden EU-kansalaisten tavoin hakemaan asumisoikeus-statusta.
 Maassa pysyvästi asuvien EU-kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä on haettava statusta EU Settlement Scheme -rekisteröintijärjestelmän kautta, jotta voivat asua edelleen Britanniassa.
 Meriläiselle viiden vuoden lupa irtosi kolmen kuukauden odottelulla, Malara sai omansa viikossa.
 – Olimme onnekkaita, että kaikki sujui näin nopeasti. Jotkut ovat joutuneet odottamaan todella kauan.
 Vuonna 2017 Britanniassa asui noin 3,8 miljoonaa muun EU-maan kansalaista. Tilastokeskuksen tuoreimman tilaston mukaan suomalaisia asukkaita maassa oli vuonna 2018 noin 25 000.
 Lapsirakas kansa
 Matteo parahtaa itkemään. Äiti lohduttelee poikaa suomeksi, isä italiaksi. Pienestä miehenalusta on kasvamassa vähintään kolmikielinen maailmankansalainen.
 – Hän ei ole britti, vaikka Britannia on kotimaamme. Hänestä kasvatetaan suomalais-italialainen.
 Meriläinen synnytti poikansa Suomessa, ja äidin juuret näkyvät vahvasti myös lapsen arjessa: Matteo nukkuu päiväunia ulkona ja hänet kerrospuetaan kunnolla sään mukaan. Kumpikin asia hämmästyttää paikallisia.
 Suomalainen on yhtä äimistynyt skottien tavasta antaa lasten kulkea shortseissa tai lyhythihaisessa paidassa ylämaan jäätävässä viimassa.Varsinkin, kun vanhemmilla itsellään saattaa olla yllään kaulahuivi, pipo ja kevyttoppatakki.
 Lapset ovat Meriläisen mielestä usein alipuettuja.
 – Jotkut vanhemmat antavat jälkikasvulleen vallan päättää. Jos lapsi sanoo, ettei halua takkia, vanhemmat toteavat, että juokse sitten t-paita päällä.
 Skotlantilaisten lapsirakkaus puolestaan on tehnyt Meriläiseen vaikutuksen. Lapset ovat tervetulleita joka paikkaan ja heidät huomioidaan. Matteoa ihastellaan ja hänelle jutellaan niin bussissa kuin kaduilla.
 Vanhempien mukaan Matteo on iloinen, kujeileva, supersosiaalinen poika, joka rakastaa halailla pikkukavereitaan.  Diego Maria Malara
 Päivähoito kallista
 EU-perheen elämäntilanne on piakkoin vaihtumassa. Meriläisellä on edessään työnhaku ja Matteolla päiväkoti.
 Glasgow’ssa on huutava pula alle 3-vuotiaiden kunnallisista hoitopaikoista, ja moni laittaakin lapsensa yksityiseen päiväkotiin.
 Meriläinen haluaisi Matteon kunnalliseen hoitoon, koska tilat on rakennettu päiväkotia varten. Yksityiset hoitopaikat sijaitsevat yleensä Glasgow’n historiallisten rakennusten hämärissä kellarikerroksissa, ja ulkoilutilana on “postimerkin kokoinen pläntti”.
 Kokkolalaisen päiväkodin pihalla temmeltänyt äiti toivoisi lapsensa voivan leikkä ja juosta sellaisen päiväkodin pihalla, jossa on tilaa.
 Skotlantilaisäidit palaavat töihin yleensä, kun lapsi on 10-12 kuukauden ikäinen.
 – Tuet ovat heikot, joten varakkaiden on helpompi jäädä kotiin kuin pienituloisten. Tilanne on kuitenkin kaksipiippuinen, koska päivähoitomaksut ovat erittäin korkeat, noin tuhat puntaa eli lähes 1200 euroa kuukaudessa.
 Skotlantilaista pitää tulkita
 Suomalais-italialainen perhe on onnistunut saamaan paikallisia ystäviä. Se ei ole itsestäänselvyys, koska Meriläisen mukaan skotit ovat mukavia ja kohteliaita, mutta syvempi tutustuminen on hankalaa.
 Suoran suomalaisen on usein vaikea tulkita, mitä sanat oikeasti tarkoittavat. Meriläinen on oppinut, että jos skotlantilainen sanoo iloisena: Tulkaa meille pian syömään, suomalaisen on turha odottaa, että illalliskutsu kolahtaisi postiin.
 – Se on vain yleistä kohteliaisuutta. Britit eivät välttämättä sano, mitä tarkoittavat. Siihen vain pitää oppia, Meriläinen nauraa.
 Laura Meriläinen pitää Skotlannin säistä. Vaikka aamu alkaisi harmaana, yhtäkkiä paistaakin jo aurinko. Myös sateeseen tottuu. Diego Maria Malara
 Tärkeintä on tietysti edes saada selvää, mitä toinen sanoo. Sekään ei ole ollenkaan varmaa Skotlannissa.
 Meriläinen arvelee ymmärtävänsä skottipuheesta ensi kuulemalla ehkä puolet. Joskus vähemmänkin.
 – Riippuu puhujan yhteiskunnallisesta statuksesta. Mitä korkeammin koulutettu, sen kirjakielisempää puhe on ja helpompaa ulkomaalaiselle ymmärtää.
 Jokapäiväisessä arjessa huomaa, että Iso-Britannia on luokkayhteiskunta. Häneltä ei ole koskaan kysytty, mihin luokkaan suomalainen tulokas kuuluu, mutta arvelee brittiläisessä hierarkiassa sijoittuvansa jonnekin kohtaa keskiluokkaa.
 Utelu olisi noloa. Britanniassa ei kysytä toisen yhteiskuntaluokkaa. Se ymmärretään signaaleista eli esimerkiksi puhetavasta, olemuksesta ja käytöksestä.
 Turhauttava byrokratia
 Jos skotlantilaisen putkimiehen tai taksikuskin puheenparsi on välillä haastavaa, vielä työläämpää on Meriläisen mukaan ymmärtää brittiläistä byrokratiaa.
 – Terveydenhuollossa on joitakin todella vanhanaikaisia tapoja.
 Meriläinen kertoo esimerkin. Hän halusi lähetteen fysioterapeutille. Sen saadakseen oli mentävä pyytämään terveysaseman vastaanotosta paperilomake, täytettävä se käsin, postitettava lähimpään sairaalaan ja odotettava, että posti toisi joskus vastauksen.
 Sähköiseen asiointiin tottuneelle järjestelmä tuntuu hitaalta ja vaivalloiselta.
 – Suomessa myös kaikki omat asiat löytyvät helposti Oma kanta -järjestelmästä. Täällä täytyy paperilomakkeella anoa erikseen lupa saada katsoa omia tietojaan.
 Kulttuurien erilaisuudesta huolimatta Meriläinen ja Malara viihtyvät Skotlannissa paikallisten kanssa loistavasti. He aikovat jäädä Britanniaan myös EU-eron toteutumisen jälkeen.
 Meriläinen on toiveikas. Hän ei usko, että ero heikentäisi dramaattisesti maassa asuvien EU-kansalaisten elämää.
 – En usko, että meidät potkittaisiin täältä pois. Skotlannissa päättäjien viesti on selkeä: EU-kansalaiset ovat ehdottomasti osa tätä yhteiskuntaa eli halutaan, että jäämme.
 Perhe reissussa Isle of Arranilla, ja majapaikan osoite vielä hakusessa. Diego Maria Malara
 Laura Meriläinen uskoo, että itsenäisyydestä tulee uusi kansanäänestys. Skotlannin pääministeri Nicola Sturgeon tuntuu jo asiaa ajavan.
 Vuoden 2014 äänestyksessä tilanne meni täpäräksi. 45 prosenttia äänestäjistä halusi Skotlannin itsenäistymistä, 55 prosenttia oli vastaan.
 Laura Meriläinen kertoo, että moni pitkään Britanniassa asuva suomalainen on herännyt miettimään kansalaisuuden hakemista.
 – Osa on harmitellut, ettei ole jo ajat sitten tehnyt sitä. Myös mieheni on pohtinut ensi kerran asiaa tänä syksynä.
 Vaikka suomalainen hakisi Iso-Britannian kansalaisuutta, hän ei menetä omaansa, koska Suomen kansallisuuslaki sallii kaksois- ja monikansallisuuden.
 Lyhytsanaisuus pöyristyttää
 Meriläisen glasgow’laisessa kerrostaloasunnossa kohtaavat joka päivä suomalainen ja italialainen temperamentti.
 – Mieheni nauraa minun olevan eteläeurooppalaisin pohjoismaalainen, jonka hän on koskaan tavannut.
 Sillä Malara viittaa kumppaninsa tapaan puhua yhtä vilkkaasti ja kovalla äänellä kuin italialaiset.
 Miehen synnyinmaa näkyy varsinkin perheen keittiössä. Anoppi lähettää parin kuukauden välein pahvilaatikollisen oliiveja, oliiviiöljyä ja monia muita isoisän puutarhan antimia Etelä-Italiasta.
 – Mieheni on pääkokkimme. Hän tekee hyvistä aineksista hyvää ruokaa. Skotlantilainen ruoka on yleensä pubiruuan tyyppistä uppopaistettua ja rasvaista.
 Puolisoiden kulttuuriero näkyy sukurakkaudessa. Kun suomalaiselle riittää kerran viikossa soitto kotimaahan, italialainen on suureen sukuunsa yhteydessä monta kertaa viikon mittaan.
 Joulu 2019 vietetään isoisän luona Italiassa. Sinne kokoonnutaan suurella porukalla nauttimaan yhdessäolosta.
 Meriläisen sukuterveiset menevät tänä jouluna Aasiaan ja Suomeen. Kaksi sisarta perheineen on lomareissulla jouluna, ja äiti ja yksi sisarista Suomessa.
 Joulutoivotuksia lähtee todennäköisesti myös skotlantilaisille ystäville. Niissä Meriläisen on terästäydyttävä, ettei kirjoita WhatsAppissa suomalaisen lakonisesti vain hyvää joulua ja onnellista uutta vuotta.
 Se olisi ennenkuulumattoman töksähtävää ja töykeää, ja juuri siksi pahin käyttäytymisrike toista kohtaan.
 – Ensin pitää laittaa alkuun, että toivottavasti viikkosi on mennyt hyvin, ja mitä kuuluu ja sitten vasta päästä asiaan, nauraa Meriläinen.
 Lue myös:
 Sturgeon: Skotlanti harkitsee "kaikkia järkeviä vaihtoehtoja", jos Britannian hallitus yrittää estää itsenäisyysäänestyksen
 Britannian vaalit: Konservatiivit suurvoittoon, ero EU:sta toteumassa tammikuun lopussa – Lue 100 ja 300 sanan tiivistelmä

“En usko, että meidät potkitaan täältä pois” – suomalais-italialainen perhe ei halua luopua arjestaan Glasgow’ssa, vaikka skottimeininki välillä huvittaa ja oudoksuttaa


Summary: Lumiurheilu on yhä suositumpaa kiinalaisten keskuudessa, mikä näkyy Suomessa matkailun kasvuna.

– Ei, tämä ei ole helppoa. Luulen, että tarvitsen hieman enemmän harjoittelua, kiinalainen opiskelija  Peiqing Lin  nauraa tasapainotellessaan suksien päällä Paljakan lumisilla hiihtoladuilla.
 Lin on saapunut Suomeen ystäviensä kanssa viikon lomalle. Puolangan Paljakkaan he tulivat, koska haluavat nauttia lumesta. Lin odottaa lomalta hiihtämisen lisäksi pilkkimistä sekä suomalaista savusaunaa avantouinteineen.
 – Parasta täällä on lumi, joka on todella puhdasta ja kaunista. Pidän myös lumisista puista. Otan niistä paljon valokuvia, joista maalaan kotiin palattuani tauluja, Lin kertoo.
 Puolangan Paljakka sijaitsee keskellä Kainuuta, noin 2 600 asukkaan kunnassa. Paljakan matkailukeskus on pieni, joten monet suomalaisetkaan eivät tiedä siitä.
 Parina viime vuonna Paljakkaa on markkinoitu kiinalaisille turisteille. Viime talvena Paljakassa kävi reilut 200 kiinalaista turistia, kun  tänä vuonna matkailijoita on 500 , eli yli tuplasti enemmän.
 Toisena vaihtoehtona  kiinalaisturisteille oli Lappi . Vaikka Paljakassa revontulien näkyminen on epävarmaa, se ei ole haitannut matkailukeskuksen kasvua.
 – Keskustelu kiinalaisen matkanjärjestäjän kanssa lähti liikkeelle siitä, onko meillä revontulia. Niitä en voi myyntitilanteessa luvata, eivätkä ne ensimmäisenä vuonna osuneet kohdalle, mutta se ei ollut ratkaisevaa, sanoo Paljakan kansainvälisestä myynnistä ja markkinoinnista vastaava  Leena Penttinen .
 Lumiurheilun suosio nousussa Kiinassa
 Suosituista talvikohteista Suomi on noussut kiinalaisten keskuudessa nopeiten kasvavaksi alueeksi, kun tarkastellaan matkavarauksia seuraaviksi kolmeksi kuukaudeksi. Matkailunedistämiskeskus Visit Finlandin mukaan Suomeen saapuu joulu–helmikuun aikana lähes 140 000 kiinalaista turistia, mikä on 16 prosenttia enemmän kuin viime talvena samaan aikaan.
 Kasvun taustalla on muun muassa uudet lentoreitit. Kiinalaiset Juneyao- ja Sichuan Airlines -lentoyhtiöt ovat aloittaneet kesä–syyskuussa lennot Helsinkiin. Finnair aloitti puolestaan marraskuussa uudet lennot Helsingistä Pekingiin.
 Toisaalta lumiurheilu on yhä suositumpaa kiinalaisten keskuudessa, sillä vuoden 2022 talviolympialaiset järjestetään Pekingissä. Siihen mennessä Kiinassa on maan hallituksen mukaan 300 miljoonaa kiinalaista "talviurheilun harrastajaa".
 Puolangan Paljakassa kiinalaisturistit saavat ensi pienen opin lumilajeihin ennen kuin lähtevät itse kokeilemaan. Esimerkiksi hiihdossa välineet ovat lyhyet ja ennen ladulle lähtöä opetellaan yhdessä kaatumista ja sukset jalassa ylös nousemista.
 – Hyvin ottavat opit vastaan. Lämpö nousee touhutessa ja hauskaa on, sanoo kiinalaisten oppaana toimiva puolankalainen  Mika Klimenko .
 Klimenko opastaa matkailijat myös lumikenkäilemään ja moottorikelkkailemaan, mutta vasta illan pimetessä.
 – Lumikenkäily on kiinalaisista käsittämätöntä, koska etenemme lumisessa maastossa otsalamppujen kanssa. He ovat aivan ihastuneita. Myös porotilalla käynti on elämys, koska siellä on toistasataa poroa, joita he pääsevät ruokkimaan
 Pienuus on matkailukeskukselle etu
 Talven ensimmäinen kiinalaisryhmä saapui Puolangalle joulukuun puolivälissä, ja viimeinen ryhmä lähtee takaisin loppiaisena. Turistit tulevat kahdeksana ryhmänä, koska tällä hetkellä kaikki eivät mahdu kerralla pieneen matkailukeskukseen.
 – Haasteena on vuodepaikkojen riittävyys ja siihen puutumme seuraavaksi, jotta voimme saada tänne vielä isompia ryhmiä, sanoo hotellia ja laskettelurinteitä Paljakassa pyörittävän North Finlandia Travels Oy:n toimitusjohtaja  Mika Puuronen .
 Toisaalta pienuus on myös Paljakan etu. Kaikki palvelut kuten ravintolat, kauppa, laskettelurinteet ja majoitustilat ovat matkailukeskuksen ytimessä.
 – Ulkomaiset asiakkaat tulevat lentämällä, joten heillä ei ole autoa, jolla voisi liikkua kuten isossa paikassa. Se, että olemme pieni ja olemme keskellä luontoa, on itse asiassa meidän ehdoton ykkösvaltti, Penttinen kertoo.
 Kiinalaisturistien loma huipentuu joulupukin tapaamiseen, sillä jokainen ryhmä matkustaa lomansa viimeisenä päivänä Rovaniemelle. Yli 230 kilometrin matka ei ole turisteille ongelma, koska he tietävät, että joulupukki asuu kaukana.
 – Ehkä tulen muutaman vuoden päästä tänne uudestaan. Matkustan yhdessä poikaystäväni kanssa ja otan myös perheeni mukaan, sanoo opiskelija Peiqing Lin.
 Keskustelu on auki kello 22:een saakka.

"Parasta täällä on lumi" – Sadat kiinalaiset löysivät pienen puolankalaisen matkailukeskuksen, josta moni suomalainen ei edes tiedä


Summary: Kaikki valmistelut ehdittiin jo saada valmiiksi Ruotsissa.

Ruotsin viranomaiset eivät tiedä, missä ovat Syyrian Isis-leirin ruotsalaislapset,  kertoo SVT . Ruotsi kertoi muutama viikko sitten olevansa valmis tuomaan useita orpolapsia pois Syyrian al-Holin leiristä.
 Viranomaiset eivät nyt tiedä, missä nämä lapset ovat, kertoo ulkoministeri  Ann Linde  Ruotsin radion Ekot-ohjelmalle.
 Linden arvion mukaan lasten sukulaiset ovat piilottaneet lapset.
 – Leirissä asuu lähes 70 000 ihmistä. Kaikki äidit ovat pääosin pukeutuneita niqabiin, joten jos he haluavat pitää lapset piilossa, heitä ei ole helppo löytää, Linde  sanoo radiolle  uutissivusto Omnin mukaan.
 Linden mukaan kaikki tarvittavat valmistelut oli jo tehty lasten hakemiseksi kotiin. Viranomaiset jatkavat lasten etsintää.
 Tarkkaa lasten lukumäärää ei ole kerrottu, mutta heitä on tiettävästi vähemmän kuin viisi.
 Lue myös :
 Aftonbladet: 20–30 eurooppalaista on paennut al-Holin leiriltä – Mukana useita ruotsalaisia

Ruotsin viranomaiset olivat valmiina tuomaan Isis-leirin ruotsalaislapsia Ruotsiin – lapset ovat kadonneet


Summary: Kasvatuskoiria on jo yli 60 eri puolella Suomea. Opetushallitus laatii ohjeet toimintaan tämän talven aikana.

Perjantai on varkautelaisen Repokankaan koulun ekaluokkalaisten mielestä huippukiva koulupäivä.
 Perjantaisin luokanopettaja  Tiina Rossin  mukana luokkaan saattaa tulla kasvatuskoiraksi harjoitteleva Ruuti. Vasta seitsenkuisella Ruuti-koiralla on luokassa tärkeä tehtävä.
 Ruutin kanssa harjoitellaan lukemista.
 – Vuorotellen joku oppilas menee lukemaan. Ruuti on oppinut kuuntelemaan lukemista ja nuolaisee joskus kiitokseksi, ekaluokkalainen  Eelis Rosti  kertoo.
 Kasvatuskoira ei saa nuolla oppilaita, mutta nuorella Ruutilla lipsahtaa aina välillä.
 Repokankaan koulun ekaluokassa on 22 oppilasta. Luokalla on kaksi opettajaa ja koulunkäynninohjaaja.
 Oppilailla on monenlaisia tarpeita, jotka liittyvät tunteiden säätelyyn, oppimiseen ja ryhmässä työskentelemiseen.
 Kasvatuskoiraksi harjoittelevan Ruutin vaikutus vilkkaaseen ryhmään on huomattava.
 – Kun koira on paikalla, se selvästi rauhoittaa oppilaita, Tiina Rossi kertoo.
 Ennen Ruutin tuomista luokkaan Tiina Rossi selvitti lasten, vanhempien ja koulun henkilökunnan kannan asiaan. Kaikki on sujunut hyvin ja Ruuti alkaa olla koko koulun maskotti. Antti Karhunen / Yle
 Koiran läsnäolo lisää hyvää mieltä ja vähentää stressiä. Koira lisää myös kommunikointia ja koskettamista.
 – Joillakin lapsilla on vaikeuksia ottaa toiseen lapseen kontaktia ja koira auttaa niissä tilanteissa se on tavallaan syy alkaa jutella ja koiraa voi myös koskettaa, Rossi kertoo.
 Hyvä kasvatuskoira ei ole rodusta kiinni
 Kasvatuskoiraksi soveltuu koira, jolla on perustottelevaisuustaidot. Se ottaa kontaktia ihmiseen, nauttii yhteistyöstä vieraiden ihmisten kanssa ja kestää erilaista kosketusta ja ympäristöä.
 Soveltuvuus ei ole kiinni rodusta vaan yksilöstä.
 Työnäytön suorittaneita kasvatuskoiria on tällä hetkellä Suomessa 61. Eniten koiria on kouluissa Helsingissä, Turussa ja Tampereella.
 Kasvatuskoiria on jo niin paljon, että niitä varten laaditaan kouluille ohjeistus tämän talven aikana. Ohjeistus laaditaan opetushallituksessa yhteistyössä Koirat kasvatus- ja kuntoutustyössä ry:n, Kenneliiton ja Allergia- ja astmaliiton kanssa. Tavoitteena on turvallinen ja kaikille sopiva kasvatuskoira-toiminta.
 Rossi on tyytyväinen tulossa oleviin ohjeisiin. Hänen mielestä on tärkeää, että eläinavusteinen opetus on suunnitelmallista ja sitä arvioidaan.
 – Koira ei ole missään päivähoidossa ja ei ole ihan sama minkä koiran tänne tuo. Koira on kuitenkin eläin ja se on tietysti ohjaajansa vastuulla, Rossi sanoo.
 Oliver Suurholma lukee mielellään kirjaa Ruutille. Ruutia saa myös kouluttaa, hän kertoo. "Kun se istuu, niin voin antaa sille namin."  Antti Karhunen / Yle
 Myös koirat kasvatus- ja kuntoutustyössä ry:n näkökulma on, että toiminnan täytyy olla tavoitteellista myös koululuokassa.
 – Koira ei voi vain hengailla luokassa ja se on kivaa. Sillä pitää olla selkeä tehtävä, puheenjohtaja  Paula Leppänen  sanoo.
 Yhdistys on koira-avusteisen kasvatuksen ja kuntoutuksen aloilla työskentelevien ammattilaisten perustama järjestö.
 Sekä koirat että opettajat koulutetaan
 Kasvatuskoirat käyvät läpi soveltuvuuskokeen aikaisintaan yksivuotiaana. Ennen roolin virallistamista koira ja luokanopettaja antavat työnäytön. Soveltuvuuskokeen ja työnäytön arvioivat Koirat kasvatus- ja kuntoutustyössä yhdistyksen asiantuntijat.
 Luokanopettajia koulutetaan Jyväskylän ammattikorkeakoulussa yhteistyössä yhdistyksen kanssa. Koulutus on nimeltään koira-avusteisen kasvatus- ja kuntoutustyön täydennyskoulutus.
 Repokankaan koulun luokanopettaja Tiina Rossi kävi koulutuksen ennen kuin alkoi harjoittaa Ruutia kasvatuskoiraksi.
 Opetushallituksen jakamilla opetusalan henkilöstön täydennyskoulutukseen suunnatulla valtionavustuksella on rahoitettu tähän mennessä muutamia eläinavusteiseen opetukseen liittyviä koulutuksia.
 Lue lisää:

 Tiina Rossi, Ruuti-koira ja oppilaat olivat mukana Ylen aamussa 11.12.2019.
 "Se voi auttaa, jos keskittyminen ei meinaa pysyä" – Koulukoira Vinski on vakuuttanut oppilaat ja opettajat
 Kasvatuskoira Emma auttaa erityislapsia koulussa – tutkijan mukaan koiralla on iso merkitys

Koiranpentu Ruuti on harjoitellut kouluapulaiseksi ekaluokkalaisten kanssa – kasvatuskoira auttaa oppimisessa ja ne yleistyvät kouluissa


Summary: Itärajalle Parikkalaan avautuva uusi kansainvälisen rajanylityspaikka avaa myös Laatokan seudun uudella tavalla suomalaisille.

Venäjällä Karjalankannaksella avattiin marraskuun lopussa uudistettu valtatie A-121 Pietarista kohti Karjalan tasavaltaa ja Laatokan luoteisrantoja.
 Pietarilaisille avautuu näin erinomainen kulkuyhteys myös Suomen rajalle Parikkalaan, jonne on tarkoitus avata uusi kansainvälinen rajanylityspaikka vuonna 2024. Nykyään Parikkalan rajanylityspaikan kautta kulkee vain suomalais-venäläistä rekkarahtiliikennettä.
 Uudesta rajanylityspaikasta voi uudistetun valtatien ansiosta samalla tulla kova kilpailija etelämpänä sijaitseville Vaalimaan, Lappeenrannan Nuijamaan ja Imatran kansainvälisille rajanylityspaikoille.
 Uudistetun hyvän tien myötä Parikkalaan pääsee Pietarista lähes yhtä nopeasti kuin etelämpänä sijaitseville rajanylityspaikoille. Tulijoita todennäköisesti riittää, sillä yksistään Pietarissa asuu noin viisi miljoonaa ihmistä.
 Uudistettu tie kulkee Pietarista Sortavalaan. Harri Vähäkangas / Yle
 Pietarista Karjalan tasavaltaan kulkeva tie on rakennettu osittain täysin uusiksi ja osittain peruskorjattu. Se kulkee Pietarista Karjalankannaksen pohjoisosaa pitkin Käkisalmen ja Lahdenpohjan kautta Sortavalaan.
 Kävimme koeajamassa väylän, joka alkaa Pietarin kehätieltä nelikaistaisena.
 Laskettelua, kylpylä ja moottoriurheilua
 Heti Pietarista lähdettäessä huomaa, että Venäjä kehittää nyt teiden lisäksi voimakkaasti myös turismia Suomen lähialueilla.
 Noin 50 kilometrin päässä Pietarista Raudussa eli Sosnovossa on Igoran talviurheilukeskus, jossa on laskettelun lisäksi hotelli, kylpylä, jäähalli ja vuokramökkejä. Sen viereen on valmistumassa suuri  moottoriurheilukeskus  Igora Drive, jossa on tarkoitus pitää ensimmäinen kansainvälinen kisa jo keväälllä.
 Igora Drive -moottoriurheilukeskuksen rakentaminen on jo loppusuoralla. Kari Saastamoinen/Yle
 Nelikaistatie jatkuu 80 kilometriä aina Vuokselle saakka Kiviniemen kohdalle.
 Vuoksen kosket Kiviniemessä houkuttelevat etenkin kesällä tiellä kulkevia pysähtymään. Paikalla on ravintoloita, ja koskeen liityviä harrastusmahdollisuuksia kajakkien vuokraamisesta kalastukseen.
 Vuoksen jälkeen tie muuttuu kaksikaistaiseksi. Pyry Sarkiola / Yle
 Käkisalmen linna matkan varrella
 Vuoksi tuo Venäjälle tuttua vettä, sillä tämä virtaisa joki alkaa Suomen puolelta Saimaalta. Imatran kaupungin halkova joki laskee Venäjälle ja aina Laatokalle saakka.
 Vuoksen jälkeen tie jatkuu kaksikaistaisena kohti Karjalan tasavaltaa. Joitakin vuosia sitten tämäkin tie oli vielä huonossa kunnossa. Nyt se on kunnoltaan erinomainen.
 Ainoa hidaste matkalla on, että tie kulkee Käkisalmen keskustan lävitse. Aivan tien varrella on esimerkiksi historiallinen Käkisalmen linna, jota matkalainen voi käydä katsomassa.
 Käkisalmen linna on vaihtanut monta kertaa omistajaa historian saatossa.  Pyry Sarkiola / Yle
 Linna on aikojen saatossa vaihtanut omistajia monta kertaa. Se on ollut eri aikoina karjalaisten, Novgorodin, Ruotsin, Moskovan suuriruhtinaskunnan, Venäjän imperiumin, Suomen suuriruhtinaskunnan, Suomen, Neuvostoliiton ja Venäjän federaation hallussa.
 Uudistettu tie on poikinut jo erilaista yritystoimintaa tien varteen. Ennen Karjalan tasavallan ja Leningradin alueen rajaa tien laidalla on esimerkiksi kohde, joka näyttää jonkinlaiselta Gulag-keskitysleiriteemapuistolta.
 Gulag-teemapuisto on ympäröity piikkilangalla. Pyry Sarkiola / Yle
 Savoon odotetaan jo itäturisteja
 Uudistettu tie lupaa hyvää Parikkalaan ja Etelä-Savoon, jonne odotetaan suuria turistivirtoja Venäjältä, kun Parikkalan rajanylityspaikka avautuu kansainväliselle liikenteelle vuonna 2024.
 Suomen hallitus teki  periaatepäätöksen  rajanylityspaikan avaamisesta vasta tänä syksynä.
 Keskeisessä asemassa rajanylityspaikan menestykselle on juuri se, miten Pietarista pääsee Suomen rajalle Parikkalaan. Uuden tien myötä tilanne näyttää hyvältä.
 Karjalan tasavallassa odotellaan lisää turisteja Pietarista ja Suomesta.  Pyry Sarkiola / Yle
 Laatokan Karjalaa kehitetetään
 Venäjä on muutenkin kehittämässä turismia Luoteis-Laatokalla. Alueelle perustettiin esimerkiksi kaksi vuotta sitten uusi jättimäinen  Laatokan luotojen kansallispuisto , joka käsittää käytännössä koko Luoteis-Laatokan rannikon.
 Alue vetää jo nyt pietarilaisturisteja.
 – Halusimme tulla tutustumaan alueen nähtävyyksiin nyt, kun tänne on helppo saapua hyvää tietä pitkin, pietarilainen  Elena Akkerman  kertoo.
 Alena Akkerman on tullut Pietarista tutustumaan Lahdenpohjan nähtävyyksiin. Pyry Sarkiola / Yle
 Neljän henkilön ryhmä on tutustumassa sotamuseoon Lahdenpohjan lähellä Suomen armeijan entisessä luolatukikohdassa.
 Rajan avaaminen tuo Laatokan uudella tavalla myös suomalaisten ulottuville. Suomalainen matkailija voi tehdä kiertoajelun esimerkiksi niin, että lähtee matkaan Nuijamaan rajanylityspaikalta ja tulee takaisin Parikkalan kautta. Tosin vasta sitten, kun rajanylityspaikka parikkalaan virallisesti avataan.
 Laatokan rannat kutsuvat jo suomalaisia. Pyry Sarkiola / Yle
 Entistä kotitaloaan Lahdenpohjaan katsomaan tullut 80-vuotias kouvolalainen  Jorma Eskelinen  on tyytyväinen päätöksestä avata uusi rajanylityspaikka Parikkalaan.
 – Parikkalan kautta tänne Lahdenpohjaan on vain 35 kilometrin matka. Nyt joudun kiertämään toista sataa kilometriä Värtsilän rajanylityspaikan ja Sortavalan kautta, Jorma Eskelinen kertoo.
 Vielä rajanylitys Parikkalassa ei onnistu. Venäläiset ovat kuitenkin jo rakentaneet rajanylityspaikalle hyvän tien.

Miljoonille venäläisille avautuu uusi, nopea tie Suomeen – koeajoimme reitin, joka on vielä monille tuntematon


Summary: Ihmisen ja tontun suhde oli vastavuoroinen. Kun ihminen kunnioitti tonttua, tonttu auttoi ihmistä, kertoo tonttuperinteestä kertova tietokirja.

Terveisiä saunasta! Tämä oli aikoinaan isäni vakitoivotus mökkisaunan löylyjen jälkeen. Oikeasti huudahduksella oli tarkoitus ilmoittaa, että sauna on vapaa seuraaville löylyttelijöille, mutta samalla hän tuli kunnioittaneeksi saunatonttua.
 Tietokirjailija  Heikki Saure  kertoo kirjassaan  Tonttu - Tarua & totta , että suomalaisen kansanperinteen saunatontut ovat hahmoja, joiden kanssa ei kannattanut leikkiä. Saunatontulle on erityisen tärkeää hyvä ja kunnioittava käytös.
 Saunatontuilla on paljon sääntöjä. Saunassa ei saa pelata korttia, nukkua, elämöidä, virtsata tai pieraista.
 – Saunatonttu on parhaimmillaan hyväntahtoinen huolehtija. Pahimmillaan se onhengenvaarallinen, Heikki Saure kertoo.
 Tontuille oli tyypillistä antaa merkkejä. Jos joku vaikkapa mölysi saunassa, tonttu alkoi kolisuttaa ovea tai tehdä muuta kiinnittääkseen käytökseen huomiota. Jos tämä ei tepsinyt, saunatonttu raivostui.
 Tietokirjailija Heikki Saure on kiertänyt joulun alla puhumassa tontuista. Aihe kiinnostaa ihmisiä, sillä joulutonttuja lukuunottamatta tontut ovat lähestulkoon unohtuneet. Ilkka Klemola / YLE
 Perinnetiedon mukaan joskus kävi niinkin, että saunojaa ei alkanut kuulua. Kun häntä lähdettiin katsomaan, lauteilta löytyi eloton, nyljetty ruumis. Verinen nahka oli nostettu orsille roikkumaan.
 Kirkko julisti tontut pannaan
 Isäni tuskin oli tonttu-uskovainen, eivätkä varmaan hänen vanhempansakaan. Luultavasti jossain sukupuun haarasta löytyy kuitenkin henkilö, joka oli oppinut kunnioittamaan saunatonttua. Siten tapa kertoa terveisiä löylystä periytyi jälkipolville.
 Heikki Saure kertoo, että tarinat tontuista olivat varsin eläväisiä vielä 1900-luvun alkupuolella. Silloin tonttujen toilailuista saattoi jopa lukea sanomalehdistä. Osa tontuista oli jopa paikallisia julkkiksia. Heidän tappeluistaan kerrottiin jääneen pysyvät jäljet maastoon.
 Vilkkaimmin tontut touhusivat ennen kristinuskon tuloa Suomeen. Kirkko suhtautui kielteisesti vieraisiin jumalolentoihin, haltioihin, maahisiin ja tonttuihin. Ne olivat kaikki paholaisen ilmentymiä. Kun noitavainot olivat kiivaimmillaan 1600-luvulla, myös tontuista alettiin puhua kuiskaillen.
 Myllytonttu pystyi pysäyttämään myllyn tarttumalla rattaisiin. Joskus mylläri nukahti ja jyvät jäivät syöttämättä tuuttiin. Tyhjää pyörivät myllynkivet alkoivat kipunoida ja saattoivat sytyttää tulipalon. E. Tuomi / kuvitusta kirjassa Tonttu - Tarua & totta
 - Kun puhdasoppinen luterilaisuus tuli Suomeen, kirkko katsoi, että mikä tahansa muu kuin luterilaisuus oli paholaisen juonia. Silloin hyvääkään tarkoittavia loitsuja ei saanut sanoa. Niistä saattoi saada jopa kuolemantuomion, Saure sanoo.
 Saunatontun lepytykset jäivät vähemmälle. Jumalanpalveluksiin tottumatonta kansaa valistettiin aluksi, että kirkossa täytyy olla kuin saunassa, istua hiljaa ja kunnioittaen. Myöhemmin sanonta kääntyi toisin päin ja saunojia neuvottiin istumaan lauteilla kuin kirkossa, hiljaa ja kunnioittaen.
 Tontut olivat huonoa materiaalia kansalliseepokseen
 Heikki Sauren mukaan tontut ja haltijat saattavat olla muinaissuomalaisten ensimmäisiä jumalolentoja, jos sellainen ilmaus sallitaan. Tontut tulivat läheisiksi luotetuiksi, sillä ne olivat läsnä jokapäiväisessä elämässä, asuintalossa, saunassa, riihessä, myllyssä ja navetassa.
 Hollantilaisen Rien Poortvlietin kuva 1970-luvun Suuresta tonttukirjasta. Tarinat peikoista, haltioista ja tontuista ovat sekoittuneet keskenään. Rien Poortvliet / Suuri tonttukirja / Tonttu - Tarua & totta
 Kun kansallisuusaatteen innostamat kansanperinteen kerääjät 1800-luvun lopulla lähtivät samoamaan syrjäisiä seutuja ja etsimään tarinoita, he kuulivat ja merkitsivät muistiin kertomuksia tontuista. Ne eivät kuitenkaan olleet kerääjien pääasiallisin kiinnostuksen kohde.
 – Kansanperinteet kerääjät ja tutkijat halusivat löytää sellaista materiaalia, jotka toivat mieleen Antiikin eepokset, jotta he voisivat osoittaa, että me suomalaiset kuulumme suurten sivistyskansojen joukkoon, Saure kertoo.
 Osittain tästä syystä tunnemme Väinämöisen ja Pohjan Akan, mutta tontut ja haltijat ovat jääneet varjoon.
 Tontut suojelivat luontoa ja eläimiä
 Vaikka jutut keskenään taistelevista ja väkivalloin talon väkeä kouluttavista tontuista ovatkin kiehtovia, pääosa tonttutarinoista on täynnä lempeää huolenpitoa ja luonnon kunnioitusta.
 Rudof Koivun joulukortissa näkyy tonttujen ystävällinen suhde eläimiin. Rudolf Koivu / kuvitusta kirjassa Tonttu - Tarua & totta
 Metsätontut ja muut metsän haltijat ovat olleet luontoa ja eläimiä kunnioittavia olentoja. Samoin navettaa suojelevat tontut ovat olleet eläinten puolella. Heikki Saure näkeekin, että ihmisen suhde luontoon muuttui, kun hän lakkasi uskomasta sitä suojeleviin henkiolentoihin. Luontosuhde muuttui yksipuoliseksi hyötysuhteeksi.
 – Tontut ja haltijat opettivat ihmiset ymmärtämään, että kaikesta täytyy pitää huolta. Niin ympäristöstä, rakennuksista, eläimistä kuin esineistäkin.
 – Kun usko tonttuihin hiipui, ylimielinen ihminen alkoi turmella ympäristöään. Ja tässä tilanteessa me nyt sitten olemme, ilmastonmuutoksen kourissa, Saure huokaa.
 Joulutontonttu on yhdistelmä erilaisia tonttuperinteitä
 Joulutontut ovat tonttuperinteen nuorimpia edustajia. Ruotsalainen kirjailija  Viktor Rydberg  kirjoitti runon tontusta 1881 ja se julkaistiin  Ny Illustrerad Tidning  -lehden kannessa. Kannen kuva oli kuvittaja Jenny Nyströmin käsialaa. Siinä tontut esitettiin pitkäpartaisina, piippalakkisina ukkoina. Samoihin aikoihin myös Tanskassa yhdistettiin tonttukuvastoa joulunviettoon. Joulutonttu oli syntynyt.
 Ruotsalaisen kuvittajan Jenny Nyströmin tonttukuvat vaikuttivat mielikuvaamme joulutontusta.  Jenny Nyströms - och Curt Stoopendaals stiftelse, Kalmar läns museum
 Rydbergin  Tonttu -runoon tarttui kaksi suomentajaa.  Lyyli Wartiovaara-Kallioniemi  sävelsi runon  Valter Juvan  suomennoksesta. Laulu painettiin nuoteiksi vuonna 1945, mutta arvellaan, että sitä oli esitetty jo aiemmin. Unetonna valvovasta  Tontusta  tuli yksi kaikkien aikojen rakastetuimmista joululauluista Suomessa.
 – Se on erikoinen joululaulu. Siinä ei mainita lainkaan joulua, ei joulupukkia, joululahjoja, joulukuusta eikä jeesuslasta, mutta niin vain se sujahti mukaan jouluperinteeseen, Saure naurahtaa.
 Tarinoita tontuista joulupukin apulaisina on kerrottu eri puolilla Euroopaa. Joulupukki ja tontut -kuvasto on kehittynyt pikkuhiljaa sekoituksena eri kertomuksista, kuvista ja varta vasten keksityistä tarinoista.
 Joulutontut saivat muun muassa kauppiaat innostumaan. Sauren kirjassa on kirjakaupan mainos vuodelta 1907. Siinä tontut ajavat reellä, joka on lastattu täyteen paketteja.
 Tontuista löytyy käyttämätöntä potentiaalia
 Heikki Saure sanoo, että tontut ovat olleet muinaissuomalaisten lisättyä todellisuutta. Voi tuntua oudolta, että niihin on uskottu. Toisaalta kuvitellut olennot ovat läsnä myös nykypäivän ihmisten elämässä.
 - Kyllähän me seuraamme televisiosta keksittyjen ihmisten tarinoita ja seuraamme henkeämme pidätellen, miten heidän käy.
 Monille tv-sarjojen hahmoista tulee läheisiä ja heitä kaivataan takaisin, kun sarja loppuu.
 Tonttu -tietokirjan kannessa virnuilee ilkikurinen pipolakki sianporsaan kanssa. Taustalla häälyy muita tonttuoletettuja. Ilkka Klemola / YLE
 Kirjailijat, elokuvien ja pelien tekijät ovat ammentaneet suomalaisesta mytologiasta. Muun muassa  Taru Sormusten Herrasta  -kirjailija, J.R.R. Tolkien, tunnetaan  Kalevala -entusiastina.
 Heikki Sauren mielestä tonttujakin voisi hyödyntää vaikkapa  fantasiapeleissä  ja elokuvissa. Jos lempeä kotitonttu ei innosta, tonttumytologiasta löytyy myös vaikkapa pelottava yksisilmäinen tonttu.
 Saure näkisi mielellään tarinoita pelejä ja elokuvia ekotontuista, jotka palaavat piiloistaan maan päälle palauttamaan ihmisten kunnioituksen luontoon ja ympäristöön.

Joulutontut ovat tonttuperinteen nuorisolaisia – vanhemmat tontut olivat auttajia ja suojelijoita, mutta myös räyhähenkiä ja yksisilmäisiä pelottelijoita


Summary: Ampumiset tapahtuivat puolen yön jälkeen yksityisasunnossa aiemmin surmatun henkilön muistotilaisuudessa.

Chicagossa on viety sairaalahoitoon kolmetoista ihmistä, jotka ovat haavoittuneet ampumavälikohtauksessa pian puolen yön jälkeen paikallista aikaa. Ensitietojen mukaan uhreistä neljä on kriittisessä tilassa.
 Uhrit ovat iältään 16 ja 48 vuoden väliltä. Poliisin mukaan ammunta alkoi sisätiloissa ja jatkui ulkona. Poliisi on kuulustellut kahta paikalla olijaa. Toiselta heistä on löydetty ase.
 Ryhmä oli kokoontunut tilaisuuteen, jossa muisteltiin huhtikuussa surmattua henkilöä.
 Chicago on yhä yksi Yhdysvaltain väkivaltaisimmista kaupungeista, vaikka ampumarikokset ja tapot on saatu vähenemään kolmen vuoden takaisista huippuluvuista.
 Tänä vuonna joulukuun puoliväliin mennessä Chicagossa on kuollut aseväkivallassa 475 ihmistä, viime vuonna 549 ja huippuvuonna vuonna 2016 peräti 750 ihmistä.
 Viranomaisten mukaan aseväkivalta on saatu vähenemään useiden eri keinojen yhdistämisellä. Apuna on ollut tehostettu sosiaalityö ja tieto-taito, jolla ennakoidaan riskitilanteet ja alueet.

Chicagossa Yhdysvalloissa ampumävälikohtaus – kolmetoista viety sairaalaan


Joulupukki kantaa lahjasäkin rekeen, istahtaa itse kyytiin ja pian poron vetämä reki viistää eteenpäin idyllisessä talvimaisemassa.
 Yle lähettää vuosittain EBUn kautta maailmalle kolme minuuttia joulupukin lähtöä, josta mediatalot koostavat jouluisen tunnelmapalansa. Jutun pääkuvasta voi katsoa Yle Uutisten koostaman videon pukin lähtötunnelmista.
 Ensimmäistä kertaa joulupukin matkaanlähtö videoitiin 1960-luvulla, ja maailmalle videotervehdys on lähetetty yhtäjaksoisesti joka vuosi 80-luvun puolivälistä alkaen. Ylen  Elävästä arkistosta  voit myös katsoa yhden varhaisemmista pukkivideoista.
 Eurooppalaiset tv-yhtiöt tiedustelevat pukkivideon lähetysajankohtaa joka vuosi hyvissä ajoin ennen joulua. Video lähetetään aina päivää tai kahta ennen aattoa, ja kaikki saavat sen käyttöönsä samanaikaisesti.
 Euroopan lisäksi Yleisradion kuvaama pukki on nähty tv-lähetyksissä ympäri maailmaa aina Yhdysvaltojen ja Japanin tv-kanavia myöten.
 Perinteet jatkuvat tänäkin vuonna: jutun pääkuvaa klikkaamalla näet tämänvuotisen joulupukin tervehdyksen. Hyvää joulua!
 Juttua täsmennetty 22.12.2019 kello 17.20: Jutussa nähtävä video ei ole täysipitkä, EBUlle lähetettävä pukin lähtö.
 Juttua korjattu 22.12.2019 kello 18.42: Videota on lähetetty Eurooppaan yli 30 vuoden ajan, ei lähes 30 vuoden ajan.

Katso joulupukin matkaanlähtö Korvatunturilta – Ylen perinteinen jouluvideo on välitetty ympäri maailmaa yli 30 vuoden ajan


Summary: Suomalaisten ajamat ylinopeudet ovat vähentyneet jo monta vuotta peräkkäin, kun sakot ja huomautukset suhteutetaan liikennevirtaan.

Ylinopeuksien määrä vaihtelee todella jyrkästi kameratolpittain. Poliisin tilastojen mukaan käryjen määrä vilkkaimmalla tolpalla on yli 300-kertainen verrattuna hiljaisimpaan, kun välähdysmäärät suhteutetaan tolpan ohittaneeseen autoliikenteeseen.
 Uudenmaan Siuntiossa, tiellä 51, seisoo peltipoliisi, jonka kohdalla useampi kuin joka kymmenes on tänä vuonna ajanut ylinopeutta. Poliisin tietojen mukaan ylinopeutta ajaneiden autoilijoiden osuus on maan korkein tänä vuonna.
 Muita kärkipään välähdyspaikkoja ovat valtatie 9 Liperin Käsämässä, Pohjois-Karjalassa, ja Valtatie 23 Pohjois-Savon Leppävirralla Näätänmaan kameratolpalla.
 Seppo Suvela / Yle
 Harvimmin kameratolppa on tänä vuonna välähtänyt Raumalla valtatie 12:lla. Kuvia ylinopeudesta on otettu vain 14 kappaletta, kun tolpan on ohittanut lähes 300 000 ajoneuvoa.
 Hyvin matala välähdysprosentti on mitattu myös Asikkalan Vääksyssä ja Oulussa.
 Vilkas Kehä I lukeutuu myös maan malliteihin ylinopeuksien vähyydellä mitattuna.
 Ylinopeudet vähentyneet
 Suomalaisten ajamat ylinopeudet ovat vähentyneet jo monta vuotta peräkkäin, kun sakot ja huomautukset suhteutetaan kaikkeen liikennevirtaan. Tänä vuonna päästään taas viime vuotta parempaan tulokseen.
 Vielä vuonna 2015 ylinopeutta ajoi noin 13 ajoneuvoa tuhannesta kameran ohittaneesta. Tänä vuonna kamera on välähtänyt vain alle kuudelle autolle tuhannesta.
 Seppo Suvela / Yle
 Poliisin mukaan kohentunut tilanne johtuu aktiivisesta valvonnasta ja suomalaisten ajotapojen siistiytymisestä.
 – Automaattivalvonnan osalta se johtuu varmasti siitä, että nykyiset valvontajaksot, noin 3 500 kilometriä, ovat olleet käytössä monta vuotta ja niitä on valvottu erittäin aktiivisesti. Se näkyy nyt tilastoissa, että ylinopeudet on saatu kohtalaiselle tasolle, sanoo Poliisin liikenneturvallisuuskeskuksen johtaja, ylikomisario  Dennis Pasterstein  Helsingin poliisilaitokselta.
 Pasterstein arvioi myös, että turvallisuushakuisuus on kasvanyt yhteiskunnassa ja se näkyy myös liikenteessä.
 – Ei haluta ottaa samanlaisia riskejä kuin aikaisemmin ja tiedetään, mitä siitä voi seurata. Ja se on hyvä asia. Ajotavat ovat parantuneet. Toivottavasti tämä suuntaus jatkuu edelleen.
 710 000 käryä
 Ylinopeussakkojen ja huomautusten kokonaismäärä nousee tänä vuonna noin 710 000:een, missä on laskua viime vuoteen yli 80 000. Pasterstein arvelee, että ensi vuonna ylinopeuksien määrä luultavasti pysyy aika samana.
 Pääosa tämän vuoden ylinopeuskäryistä (535 000) kirjataan automaattivalvonnan mittauksista. Perinteisen nopeusvalvonnan (konstaapeli ja käsitutka) kautta ylinopeuksia paljastuu noin 175 000 kappaletta eli neljäsosa kaikista.
 Seppo Suvela / Yle
 Poliisin tolppavalvonnan määrä on nousut muutamassa vuodessa huimasti. Päällä olevan tolpan ohittaa tänä vuonna noin 185 miljoonaa ajoneuvoa, kun niitä 2016 oli 84 miljoonaa.
 – Kasvu johtuu osittain siitä, että Kehäteille Helsingissä on tullut automaattivalvontaa viime vuosien aikana. Kun liikennemäärät Kehäteillä ovat suuria, samalla tietysti valvontamittari raksuttaa kiivaasti, Pasterstein selittää.
 Superpeltipoliiseista välähteli viime viikkoon asti vain yksi – nyt käyttöön kytketään rutkasti lisää
 Liikenteen mittaushistorian huimin luku: ylinopeuskäryt ampaisivat uuteen ennätykseen
 Ensimmäiset uudet peltipoliisit ilmestyivät tienvarteen: väistely ja äkkijarrutus eivät enää pelasta välähdykseltä
 Peltipoliisit hoikkenevat – 150 ruotsalaismallista nopeusvalvontakameraa maanteiden varsille

Ylinopeuksissa hurjat erot kameratolpittain: Siuntiossa joka kymmenes hurjastelee, Raumalla Suomen rauhallisimmat kuskit


Summary: Instrumentariumin järjestämät koulutustilaisuudet herättivät tänä viikonloppuna paljon keskustelua ympäri Suomen.

Taloussanomat  kertoi eilen Instrumentarium-optiikkoja pyörittävän Instru optiikka oy:n marraskuisesta koulutustilaisuudesta Savoy-teatterissa, jossa työntekijät kastitettiin kolmeen värikoodattuun ryhmään. Haastatellut nimettömät työntekijät kertoivat, että monet kokivat tulleensa nöyryytetyksi toimitusjohtaja  Pasi Anttilan  toimesta. Osaa työntekijöistä kehotettiin jopa irtisanoutumaan.
 Muun muassa optikkoja edustava toimihenkilöliitto Erto kertoi samana päivänä, että heidän tietojensa mukaan ainakin yksi työntekijä on tilaisuuden jälkeen irtisanottu tavalla, joka vaikutti liiton silmissä "ilmiselvän laittomalta".
 Nyt Instru optiikka ja Anttila tiedottavat, että heidän tietojensa mukaan irtisanominen on tehty työlainsäädäntöä noudattaen. Anttila kertoo käyneensä tapauksen taustat läpi uudelleen.
 Instru optiikasta kerrotaan, että he käsittelevät asiaa jatkossa sisäisesti.
 Lue Ylen eilinen juttu aiheesta täältä:
 Instrumentariumin toimitusjohtaja pyytää anteeksi käytöstään koulutustilaisuudessa – Työntekijät kertoivat Taloussanomille kastittamisesta ja irtisanoutumiskehotuksista

Instrumentariumin toimitusjohtaja Pasi Anttila vastaa Ertolle: Ilmiselvän laittomaksi väitetyssä irtisanomisessa noudatettiin työlainsäädäntöä


Summary: Tescon mukaan kiinalainen tuotantolaitos oli tarkastettu marraskuussa eikä pakkotyöstä kertovia epäkohtia ollut paljastunut.

Kuusivuotiaan lontoolaistytön avaamasta kaupan joulukorttipaketista paljastui odottamaton viesti.
 Brittilehti Sunday Timesin mukaan paketissa oli mukana pakkotyöhön viittaava käsin kirjoitettu avunpyyntö.
 – Olemme ulkomaisia vankeja Shanghain Qingpun vankilassa. Kiina pakottaa meidät työskentelemään vastoin tahtoamme. Auttakaa meitä ja ilmoittakaa ihmisoikeusjärjestölle, kirjoituksessa luki.
 Joulukorttipaketti oli hankittu päivittäistavaraketju Tescosta.  Britannian yleisradioyhtiö BBC julkaisi kuvan  jouluisesta kissanpentukortista ja siihen kirjoitetusta viestistä sivuillaan.
 Tesco ilmoitti sunnuntaina seisauttaneensa tuotannon kortteja valmistaneella kiinalaistehtaalla ja käynnistäneensä tutkinnan väitteistä. Tescon mukaan se ei hyväksy vankityövoimaa toimitusketjussaan.
 Tesco ilmoitti myös lopettavansa korttien tilaamisen kiinalaishankkijalta, jos epäilyt pakkotyöstä pitävät paikkansa.
 Tesco on Britannian suurin päivittäistavaroiden kauppaketju. Yhtiö kertoi, ettei se ole saanut muita valituksia korteista.
 Tescon oli ollut tarkoitus ohjata korttipakettien tuotto hyväntekeväisyyteen.
 Kiinalaisyritykseen oli tehty tarkastus marraskuussa
 Tescon mukaan tuotantolaitokseen oli tehty riippumaton tarkastus marraskuussa eikä pakkotyöhön viittaavia epäkohtia ollut paljastunut.
 Korttiin kirjoitetussa viestissä oli lisäksi kehotettu olemaan yhteydessä brittitoimittajaan, joka oli ollut vangittuna Qingpun vankilassa. Toimittaja  Peter Humphreyn  mukaan hänet oli passitettu vankilaan tekaistujen syytteiden perusteella.
 Humphrey, joka oli kirjoittanut Sunday Timesin jutun, kertoi, että viestin löytäneen tytön perhe oli ollut häneen yhteydessä. Hän oli vuorostaan ottanut yhteyttä eräisiin vankilan entisiin vankeihin, jotka vahvistivat vankien joutuneen pakkotyöhön ja muun muassa pakkaamaan tavaroita.
 Humphrey on tunnettu väärinkäytösten ja talousrikosepäilyjen tutkijana, jonka yritys on auttanut Kiinassa toimivia ulkomaisia yrityksiä toimimaan vastuullisesti ja välttämään sudenkuoppia. Hän on aiemmin työskennellyt muun muassa uutistoimisto Reutersille.
 Kiina karkoitti Humphreyn ja hänen yhdysvaltalaisen vaimonsa vuonna 2015.

Pikkutyttö löysi ruokakaupan joulukortista viestin pakkotyövoimasta – Brittijätti Tesco seisautti työt kiinalaistehtaalla


Summary: Kilpailijat hyppäsivät 2 000 metrin korkeudesta. Voittaja oli se, joka onnistui laskeutuessaan osumaan lähimmäs maalia.

Eri puolilta maailmaa tulleet liitopukuhyppääjät esittelivät taitojaan Kiinan Yunnanin maakunnassa lauantaina järjestetyssä tarkkuuskisassa.
 Toistakymmentä kilpailijaa kymmenestä maasta hyppäsi 2 000 metrin korkeudesta. Voittaja oli se, joka onnistui tähtäämään laskeutumisensa lähimmäs maan pinnalle viritettyä maalia.
 Pudotuksen alkuvaiheessa hyppääjät kiisivät kovalla nopeudella. Maan pintaa lähestyessään hyppääjät laukaisivat laskuvarjonsa.
 Kilpailijoita oli Kiinan lisäksi myös muun muassa Yhdysvalloista, Britanniasta, Ranskasta ja Australiasta.

Kymmenet hurjapäät kisasivat liitopukuhyppyjen tarkkuuskilpailussa Kiinassa – video


Summary: Portugalia, Espanjaa ja Ranskan eteläosia  useita vuorokausia riepotelleet myrskyt  haittaavat liikennöintiä Välimerellä.

Italian rannikkovartiosto pelasti sunnuntaina Sardinian saaren länsirannikolle ajautuneen rahtilauksen miehistön kovassa merenkäynnissä. Kahteen pelastusalukseen ja helikopteriin noukittiin kaksitoista ihmistä. Kukaan ei ollut loukkaantunut.
 Alus oli matkalla Espanjaan, mutta se joutui kovassa merenkäynnissä kääntymään takaisin Sardiniaan. Matka pysähtyi aluksen ajauduttua vasten kallioita.
 Erittäin ankarat talvimyrskyt ovat aiheuttaneet suurta thoa eteläisessä Euroopassa usean päivän ajan. Kuolonuhrien määrä on noussut jo ainakin yhdeksään. Portugalissa myrsky on surmannut kaksi ja Espanjassa seitsemän ihmistä.
 Tuulten voimakkuus on rannikoilla yltänyt 40-50 metriin sekunnissa.

 Lounais-Ranskassa on sunnuntaina peruttu junavuoroja Bordeauxin ja Toulousen välillä. Varotoimina on suljettu julkisia paikkoja, kuten puistoja. Sähköt ovat katkenneet jo yli sadalta tuhannelta kotitaloudelta.
 Ranskalle kuuluvan Korsikan saaren lentokentät laitettiin kiinni jo eilen ja lautaliikenne keskeytettiin.
 Etelä-Euroopassa myrskytuulet puhaltavat paikoin lähes 50 metriä sekunnissa, ainakin kahdeksan kuollut

Etelä-Euroopan myrskyt nyt Välimeren yllä – katso video rantakallioihin ajautuneesta laivasta


Summary: Lappeenrantaan koulun ja rautatien väliin rakennettavassa meluesteessä käytetään kierrätysperäisiä materiaaleja.

Pontuksen koulun takana kohoaa metsäinen mäki, jonka takana on rautatie. Ensi kesänä mäen harjanteelle rakennetaan melueste.
 Melueste vaimentaa radalta koululle päin kantautuvaa melua. Siitä tulee metrin korkuinen ja sadan metrin pituinen.
 Erikoiseksi meluesteen tekee se, että osa sen elementeistä tehdään 3D-tulostimella. Elementit tehdään kierrätysperäisistä raaka-aineista valmistetusta geopolymeeristä.
 Tulostamisen ohella meluesteeseen tulee osia perinteisemmällä valutekniikalla, mutta siinäkin käytetään kierrätysperäistä materiaalia.
 – Tietyt seokset eivät sovi tulostustekniikkaan, kertoo asiantuntija  Terhi Jantunen  Lappeenrannan kaupungin Greenreality-palveluista.
 Asiantuntija Terhi Jantunen seisoo tulevan meluesteen kohdalla. Kuvassa vasemmalla pilkottaa rautatie. Riitta Väisänen / Yle
 Meluesteen ulkonäköä ei ole vielä Lappeenrannassa päätetty. Myöskään sitä ei vielä tiedetä, kuinka monta osaa tulostetaan ja kuinka monta osaa valetaan.
 Havainnekuva meluesteen tulostettavasta osasta. Ulkonäkö voi vielä muuttua, sillä melueste on konseptointivaiheessa. Design Reform
 Tulostin rakenteilla
 Lappeenrannan Pontuksen uusi melueste tulostetaan naapurikaupungissa Imatralla, missä Fimatec-yhtiö rakentaa geopolymeeritulostinta parhaillaan.
 Tulostimen rakentaminen on pitkäjänteisen tutkimuksen ja testauksen tulosta. Yhtiö on aiemmin rakentanut pienemmän mittakaavan geopolymeeritulostimen sekä suuremman mittakaavan betonitulostimen.
 Molemmista tulostimista saatuja kokemuksia hyödynnetään rakenteilla olevassa tulostimessa. Tutkimusta ja testejä on tarvittu, sillä käsittelyssä on uusi materiaali.
 – Kyllä tässä on aika monta vuotta jumpattu, projektinvetäjä  Tuomas Hallikainen  Fimatecilta sanoo.
 Tarkempia tietoja saatika kuvia yhtiö ei tulostimesta kehitystyön tässä vaiheessa anna.
 Fimatec on aiemmin kokeillut betonielementtien tulostamista. Betonin tulostus on nyt jäissä, sillä tulostuksessa käytettävästä betonimassasta ei saatu riittävän tasalaatuista. Kuva tulostetusta betonielementistä vuodelta 2017. Mikko Savolainen/Yle
 Pontuksen melueste tulostetaan paloissa. Palasista voidaan tehdään erimuotoisia.
 – Tarkoituksena on tulostaa kaarevia muotoja, joita ei tavallisella valutekniikalla kannata tehdä, Hallikainen sanoo.
 Tulostus hoituu yrityksen hallilla tai muussa vastaavassa paikassa, ja osat kuljetetaan Pontukselle. Meluesteessä käytettävät raaka-aineet vaativat tulostusvaiheessa tasaista ilmastoa, joten tulostusta ei voi tehdä paikanpäällä Pontuksella.
 Meluesteen suunnittelussa on keskitytty myös visuaalisuuteen. Muotoilussa on mukana kaksi muotoilutoimistoa, Design Reform ja Total Design.
 Betonia ympäristöystävällisempää materiaalia
 Melueste rakennetaan uudenlaisesta betonin kaltaisesta aineesta, geopolymeeristä. Sen valmistuksessa käytetään metsä- ja kaivosteollisuuden sivuvirtoja, kuten rikastushiekkaa ja tuhkaa.
 Raaka-aineiden kestävyyttä vahvistetaan lisäämällä niiden joukkoon luonnonmukaisia kuituja, kuten selluloosaa.
 Pelkästään kierrätysaineista materiaalia ei ole tehty. Siinä käytetään myös kaupallisia raaka-aineita.
 – Ne eivät ole niin ympäristöystävällisiä raaka-aineita, joten niiden osuus pyritään pitämään mahdollisimman pienenä ja kierrätettävien materiaalien osuus mahdollisimman suurena, sanoo asiantuntija Terhi Jantunen Lappeenrannan kaupungilta.
 Materiaalia on kehittänyt joensuulainen Apila Group yhdessä Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston kanssa.
 Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto  on tutkinut  betonin korvaajaksi kaavailtuja geopolymeerejä. Tutkittavana oli 24 erilaisella reseptillä valmistettua seosta.
 Tutkimuksen mukaan kaikissa tapauksissa geopolymeerit eivät pienennä ympäristövaikutuksia perinteisesti valmistettuun betoniin verrattuna.
 Tietynlaisten geopolymeeriseosten ympäristövaikutukset olivat kuitenkin huomattavasti alemmat rautavahvistettuun betoniin verrattuna.
 Säänkestävyys tutkimuskohteena
 Perinteisesti meluesteet ovat betonista tai puusta rakennettavia seinämiä. Niissä voidaan käyttää myös läpinäkyvää materiaalia, kuten lasia.
 Meluesteitä ovat myös maavallit, joita tehdään maamassoja läjittämällä.
 Lappeenrannan Pontukselle rakennettava melueste on samalla tutkimuskohde. Pontuksella seurataan, minkälaiset ovat uusien materiaalien meluntorjuntaominaisuudet.
 Lisäksi tutkitaan, miten eri resepteillä tehdyt materiaalit käyttäytyvät ja kestävät Suomen sääolosuhteissa.
 – Nouseeko sieltä joku tietty yhdistelmä, mikä toimii parhaiten meidän ilmastossa näissä olosuhteissa, sanoo asiantuntija Tehri Jantunen Lappeenrannan kaupungilta.
 Lappeenrannan Pontuksen koulu sijaitsee tulevan meluesteen alapuolella. Riitta Väisänen / Yle
 3D-tulostuksella myös puistonpenkkejä
 Melueste on osa Urban Infra Revolution -hanketta, jossa Lappeenrannan kaupunki  kehittää yliopiston sekä yritysten kanssa uudenlaisia rakennuselementtejä kiertotalouden tuotteista . Tavoitteena on käyttää mahdollisimman paljon teollisuuden sivuvirtoja ja vähentää hiilidioksidipäästöjä.
 Melueste on ensimmäinen isompi hankkeessa tehtävä kohde. Lappeenrantaan ja Imatralle aiotaan valmistaa tulostustekniikalla myös puistonpenkkejä ja kukkaruukkuja.
 Lisäksi Lappeenrannan keskustaan rakennettavaan skeittipuistoon tulee jokin osa 3D-tulostuksella.
 – Tämähän on mullistava teknologia, kun ajatellaan rakentamista. Tässä vapaudutaan esimerkiksi muoteista, asiantuntija Terhi Jantunen Lappeenrannan kaupungilta kertoo.

Koulun taakse tulostetaan 100 metrin melueste – salaperäinen laite pidetään visusti piilossa: "Mullistava teknologia, kun ajatellaan rakentamista"


Summary: Henkilövahinkoja ei tullut.

Pikkubussi syttyi ajon aikana tuleen tänään Mustasaaren rannikkokunnassa Pohjanmaalla. Pelastustoimi sai ilmoituksen palosta Kauppatiellä hieman ennen kello neljää iltapäivällä. Paikalle lähetettiin neljä pelastuslaitoksen yksikköä.
 Huomattuaan apukuljettajan puolelta kojelaudan alta alkaneen tulipalon, oli pikkubussin kuljettaja pysäyttänyt auton tien sivuun ja siirtynyt yhdessä kolmen matkustajan kanssa ulos, kertoo Pohjanmaan pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Sakari Innanen  STT:lle.
 Pelastustoimen saapuessa paikalle pikkubussi oli jo ilmiliekeissä. Henkilövahingoilta kuitenkin säästyttiin.
 Syttymissyyn tutkinta on siirtynyt poliisille, joka tekee paikalla teknistä tutkintaa, Innanen sanoo.

Pikkubussi syttyi tuleen kesken ajon Mustasaaressa Pohjanmaalla – ihmisiä kyydissä, poliisi tutkii


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

skitsofrenia ja psykoottispiirteiset häiriöt

"Kuin yrittäisi täyttää sormustimella kylpyammetta, jossa ei ole viemäritulppaa" – Britannian parlamentti hajoaa, mutta ei brexitin takia
 Britannian parlamenttitalo on vuosisataisilla perinteillä kuorrutettu instituutio. Kellarissa näkee, että se on myös kipeästi remonttia tarvitseva LVI-insinöörin painajainen.
 Levykauppa Äxän toimitusjohtaja Jyri Lipponen on yksi suomalaisen musiikkialan jättiläisistä. Hän perusti liikkeen veljensä kanssa Kuopiossa yli 20 vuotta sitten. Toni Pitkänen / Yle
 Suomen suurin levykauppias toipui psykoosista ja rapsuttelee sukuelimiään somessa: “Minut lääkittiin pois tästä maailmasta"
 Jyri Lipponen on kyntänyt mielen pohjamudissa ja tehnyt ihmeitä kuolevalla alalla: levykauppa käy paremmin kuin koskaan.
 Rey (Daisy Ridley) kannattelee koko Star Wars -saagan päätösosaa harteillaan. © 2019 Lucasfilm Ltd. & TM, All Rights Reserved.
 Analyysi: The Rise of Skywalker tuo Tähtien sodan tarinan arvoiseensa päätöksen – hyvässä ja pahassa
 Keskiviikkona ensi-iltaan tullut  Star Wars: The Rise of Skywalker  päättää yhdeksän elokuvan mittaisen eepoksen. Episodi IX on sarjan massiivisin osa, jossa on myös ripaus alkuperäisen trilogian taikaa, kirjoittaa elokuvatoimittaja Janne Sundqvist.
 Paula Tiessalo Laura Railamaa / Yle
 Paula Tiessalo: Kun joulu pettää sille asetetut odotukset, voit löytää onnen
 Etsimmekö me jouluna onnea väärästä paikasta, kysyy Paula Tiessalo blogissaan. Tämän blogin voi myös kuunnella.
 Elisa Stenbergin mies Antti Stenberg kuoli syöpään 38-vuotiaana vuonna 2016.
Mårten Lampén / Yle

 "Kun mieheni kuoli, olimme tyttäreni kanssa sivuhenkilöitä" – asiantuntijaryhmä haluaa parantaa kuolevan ihmisen läheisten asemaa
 Antti Stenberg  sai kuulla syöpähoitojen lopettamisesta ja saattohoidon alkamisesta neljän hengen huoneessa, muiden potilaiden läsnä ollessa. Leski  Elisa Stenberg  muistaa yhä, miten epämiellyttävä hetki oli. Uusissa palliatiivisen hoidon ja saattohoidon suosituksissa ehdotetaan useita parannuksia elämän loppuvaiheen hoitoon ja läheisten kohteluun.

Viisi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Neljän miljardin punnan remontti, levykauppiaan psykoosi ja odotettu Star Wars -ensi-ilta


Summary: Pukin reen jalakset joutuvat tositoimiin paikoin lumettomilla teillä.

Joulu on jo ovella ja kodit ympäri Suomea odottavat jännittyneinä, saako pyhiä ja perhejuhlaa viettää lumen ja valon vaiko pimeän ja syksyisen märän keskellä.
 Onko jouluna lunta ja voiko joulupukki tullakaan riippuu tässä tapauksessa pitkälti siitä, missä päin Suomea joulua vietät.
 Aatonaattona maanantaina Pohjois-Suomeen sataa lisää lunta jo valmiiksi talviseen ympäristöön, aattona Lapissa saadaan nautiskella poutaisemmasta säästä.
 Jouluaaton ja -päivän aikana sateita leviää etelästä. Sisämaassa ne satavat maahan pitkälti lumena, mutta rannikolla tullee vettä. Onneksi pukin reki voi myös lentää, sillä jalakset liikkuvat asfaltilla ja mudalla hieman lunta huonommin.
 Jos siis haluaa varmemmin valkean joulun, kannattaa rannikkoalueilta suunnata sisämaahan ja pohjoiseen. Siinä tapauksessa tulee kuitenkin olla autolla liikuttaessa varovainen, sillä pyhinä suuressa osassa maata on voimassa liukkaan kelin varoitukset. Voit katsoa ne Ilmatieteen laitoksen sivuilta  täältä .
 Sääennusteet maanantaista keskiviikkoon, ajalle 23.-25. joulukuuta.  Yle

Näillä säillä joulun viettoon: Lappiin lisää lunta ennen aattoa, valkeaa joulua kaivatessa kannattaa poistua rannikolta


Summary: Kymmenellä kysymyksellä selvität nopeasti, millainen joululauluihminen olet.

Mistä on hyvä joululaulu tehty? Tiedätkö, miten tutut joululaulut ovat syntyneet tai miten niiden käyttötarkoitus on vuosien saatossa muuttunut?

Tunnetko joululaulut ja tarinat niiden takaa? Testaa taitosi ja saat kaupan päälle joululaulusuosituksen


Summary: Joka joulu tuhansissa perheissä vietetään ensimmäistä joulua eron jälkeen. Se voi olla vaikea tilanne lapsille ja aikuisille.

20-vuotias  Janika Sirén  ei ole koskaan pitänyt joulusta. Eroperheen ainoana lapsena hän on aina viettänyt joulun ensin toisen vanhemman ja tämän sukulaisten kanssa ja kiirehtinyt sitten toiselle vanhemmalle, vain juhliakseen joulun vielä toistamiseen.
 – Pienestä pitäen ollaan mietitty sitä, kumman luona olen, isällä vai äidillä. Koskaan ei voinut vain nauttia lomasta.
 Täysin kattavia tilastoja ei ole saatavilla, mutta Väestöliiton asiantuntijoiden arvion mukaan yli 30 000 lasta kokee vanhempien eron vuosittain.
 Juhlapyhät voivat olla vaikeaa aikaa uus- ja eroperheille. Sirén ei pidä kiireestä, lahjojen haalimisesta eikä siitä tunteesta, että joka vuosi hän joutuu tuottamaan jollekin pettymyksen, kun ei voikaan olla koko ajan paikalla.
 – Olisi kivempi jättää koko joulu välistä. Kun olen toisen vanhemman luona, tiedän, että toinen on yksin ja haluaisi minut sinne. Tuntuu pahalta olla kummankaan luona. Niinkään ei voi tehdä, että olisi vain toisen luona, eikä näkisi toista lainkaan, Sirén huokaa.
 Vaikka Janika Sirén ei joulusta pidäkään, jouluvaloista hän kuitenkin nauttii.  Dani Branthin / Yle
 Lapsi kantaa helposti huolta yksinäisestä vanhemmasta
 – Lapsena ärsytti, kun ei ollut sisaruksia tai selvää perinnettä siitä mitä tehdään, mitä syödään ja milloin, tuleeko pukki. Kaverit ovat kertoneet, että on perinteitä ja koko suku tulee yhteen, on sisaruksia ja serkkuja, Sirén kertoo.
 Joulun alla eroperheissä joudutaan miettimään uusia perinteitä ja joulun viettotapoja. Tilanne on uusi lapsille ja aikuisille.  Tästä  voit lukea siitä, millainen on sinkkuvanhemman ensimmäinen joulu yksin.
 Kun uusia perinteitä luodaan, erilaiset odotukset eivät aina kohtaa, sanoo pari- ja perhesuhteiden asiantuntija  Minna Jaakkola  Väestöliitosta.
 – Jouluun liittyy paljon perinteitä, mutta lapset ovat avoimempia. Heillä jouluun ei liity niin paljon odotuksia tai ajatuksia siitä, miten asioiden pitäisi olla.
 Jaakkola on aiemmin työssään haastatellut eroperheiden nuoria, ja syyllisyys on noussut esiin myös näistä keskusteluista.
 – Lapset ovat jouluna haastavassa asemassa. Jos sanoo, että haluaa olla toisen vanhemman luona, toinen pettyy.
 Tämän tunteen Janika Sirénkin tunnistaa.
 – Pienempänä tunsin enemmän syyllisyyttä siitä toisen kanssa olemisesta ja siitä, mitä se toinen miettii. Vanhempana se on helpottanut.
 Väestöliiton Jaakkola toivoo, että vanhemmat muistaisivat joulun alla teroittaa lapsille, että he voivat nauttia joulusta vanhempien erosta huolimatta.
 – Mielestäni on vanhemman vastuulla sanoa, että pärjään kyllä ja välittää lapselle sitä viestiä, ettei lapsen tarvitse kantaa huolta.
 Joulu on paineiden ja perheriitojen aikaa
 Tänäkin vuonna joulu tuntuu turkulaiselle Sirénille pakkopullalta, jota hän juhlii lähinnä muiden iloksi. Jouluvaloista hän kuitenkin pitää, ja kertoo käyneensä katsomassa myös joulukadun avajaisia.
 – Se on hienoa aikaa, mutta samalla se viestii siitä, että aatto lähestyy. Siitäkään ei voi nauttia täydellä sydämellä.
 Ennen joulua ihmisillä on tapana kysellä suunnitelmista, ja joulun jälkeen taas vaihdetaan kuulumiset ja kysellään saaduista joululahjoista ja miten joulu sujui. Siitäkään Sirén ei pidä; miksi joulua pitää vatvoa moneen kertaan?
 – Joulusta tehdään liian suuri numero. Yritän olla ottamatta paineita joulusta.
 Uusi vuosi on Janika Sirénille joulua mieluisampi juhla.  Dani Branthin / Yle
 Muutama vuosi sitten Yle  keräsi lukijoiden kokemuksia  vanhempien luona vietetyistä jouluista ja niihin liittyvistä paineista. Jouluun liittyvä stressi on esillä loppuvuodesta esimerkiksi mielenterveyden ammattilaisten vastaanotoilla.
 Myös Väestöliiton asiantuntija Minna Jaakkola muistuttaa, että monissa perheissä paineet kasautuvat jouluna, eikä kaikki välttämättä mene kuten on etukäteen ajateltu ja toivottu.
 Somekin luo kuvaa siitä, että jouluna kaikilla on hyvä olla. Jaakkolan mukaan kannattaa miettiä, mikä itselleen on joulussa tärkeää ja muistaa, että kauniiden kuvien taustalla voi olla paljon muutakin.
 – Lapset ovat hyviä aistimaan tunnelmaa. Olisi tärkeää antaa kaikille sellainen rauhallinen ilmapiiri, missä ei tarvitse jännittää. Sitä lapsetkin toivovat.
 Janika Sirénin jouluun kuuluu tänä vuonna kolme jouluateriaa; sekä omien että puolison vanhempien luona. Joulusta on kuitenkin tullut vuosien varrella helpompaa, kun parikymppinen Sirén on itse päässyt suunnittelemaan omat aikataulunsa ja menemisensä.
 – Nyt pääsen itse määrittelemään, missä olen ja milloin tulen kotiin. Se on helpottanut.
 Uudestavuodesta Sirén pitää. Sen hän viettää omien kavereidensa kanssa.
 – Sen sallin itselleni. Uusi vuosi nollaa kaiken sen, mitä joulu on tuonut mukanaan.
 Lue lisää:  Ihanaa, kuukauden päästä joulu on jo ohi! Pappi: "Jos olisin rikas, palkkaisin työttömän kollegan hoitamaan kauneimmat joululaulut"

Janika Sirén, 20, on eroperheen ainoa lapsi, eikä hän pidä joulusta: "Kun olen toisen vanhemman luona, tiedän, että toinen on yksin"


Summary: Virkatodistusten hankkiminen helpottuu jo alkuvuodesta.

Läheisen kuolemasta aiheutuu omaisille usein kuukausien pituinen virkatodistusten hankkiminen ja valtakirjojen pyytäminen eri tahoilta.
 Surun keskellä tällainen asiakirjasavotta on raskas ja monelle myös käsittämättömän monimutkainen prosessi.
 Vainajan  asioita on alettava järjestää  miltei heti kuoleman jälkeen, sillä esimerkiksi pankkien kanssa on sovittava maksuliikenteestä ja tilien käyttöoikeuksista.
 Lisäksi on ryhdyttävä hankkimaan virkatodistuksia perunkirjoitusta varten.
 – Virkatodistusten tilaaminen on ylivoimaisesti työläin ja aikaa vievin tehtävä, koska sukuselvityksen pitää olla katkeamaton 15 ikävuodesta alkaen. Maistraateissa ja seurakunnissa yhden todistuksen toimitusaika voi olla jopa viisi viikkoa. Usein kolmen kuukauden määräaika ei riitä selvityksen tekemiseen ja verottajalta pitää pyytää lisäaikaa, asianajaja Ulla-Riitta Kylli kertoo.
 Asianajaja Ulla-Riitta Kylli on huomannut, että virkatodistusten toimitusaika on jälleen pidentynyt entisestään. Yhden todistuksen kohdalla odotusaika voi kestää kuukauden. Marja Väänänen / Yle
 Toisinaan työllistää myös testamentti, tai pikemmin sen etsiminen. Testamentin tallettamisesta ei ole sen kummempia säädöksiä saati vaatimuksia sen virallisesta rekisteröimisestä.
 Moni pitää testamenttia kotonaan, toiset vievät sen pankin tallelokeroon. Jos testamentti löytyy, kiistaa voi tulla siitä, onko kyseinen testamentti varmasti vainajan viimeinen tahto. Onko jossain vielä toinen, myöhemmin tehty testamentti?
 – Olisi hyvä, että testamentit rekisteröitäisiin esimerkiksi samalla tavalla kuin avioehdot. Silloin testamentin olemassaolon ja sisällön voisi tarkistaa tietystä paikasta, käräjäoikeudesta tai maistraatista, Kylli sanoo.
 Omaisille asiakirjojen odottelu ja asioiden hidas eteneminen on raskasta, koska lähiomaisen kuolema on muutenkin voimia koetteleva kokemus. Marja Väänänen / Yle
 Omaisten on usein vaikea käsittää hidasta perunkirjoituksen prosessia, ja siksi tehtävä annetaankin helposti rutinoituneille juristeille, jotka hoitavat työn alusta loppuun.
 Asianajaja Ulla-Riitta Kyllin kohdalla perunkirjoituksen asiakirjaruletti on kestänyt pisimmillään vuoden.
 Hitaasti etenevän prosessin perussyy on se, että perunkirjoitukseen ja pankkiasiointiin vaadittavat asia- ja valtakirjat vaaditaan edelleen paperisina. Paperien kanssa toimiminen on alkanut turhauttaa niin verottajaa kuin pankkejakin.
 Timo Tuomisen mielestä on kaikkien etu, että valtakirjojen kirjoittelua ja omaisten konttorikäyntejä voitaisiin vähentää, kun vainajan pankki- ja vakuutusasioita selvitellään. Marja Väänänen / Yle
 – On hirveä hallinnollinen taakka selvittää, kuka saa käyttää [vainajan] tilejä ja mitä laskuja tileiltä voidaan maksaa. Tai selvittää, kenelle saa antaa rahaa ja kuinka pitkään e-laskuja pidetään voimassa. Tästä kaikesta on tuskaa kaikille osapuolille, Finanssialan johtava asiantuntija Timo Tuominen sanoo.
 Tuskan vähentämiseksi eri viranomaiset ovat nyt ryhtyneet talkoisiin kuoleman aiheuttaman paperisodan vähentämiseksi.
 Tavoitteena on muutaman vuoden aikana päästä siihen, että asiakirjojen tilaaminen ja edelleen toimittaminen hoituisi – jos ei nyt yhdeltä luukulta – niin kuitenkin paljon nykyistä vähemmillä puhelinsoitoilla ja konttorikäynneillä. Siis nykyistä enemmän sähköisesti.
 – Tarkoitus on poistaa turhaa asiointia eri viranomaisissa ja tehdä prosessista sellainen, että asiakas pystyy hoitamaan kokonaisuuden kerralla, kehittämisen asiantuntija Jukka Kyhäräinen Verohallinnosta kertoo.
 Jukka Kyhäräisen mukaan perunkirjoituksiin liittyvä paperisten asiakirjojen määrä on huomattavan iso, mikä hidastaa tuntuvasti asoiden hoitamista. Marja Väänänen / Yle
 Karsimistyötä tehdään isolla joukolla, sillä asiakirjaruletissa on monta osapuolta. Verohallinto, Väestörekisterikeskus, Kela, maistraatit, pankit, vakuutusyhtiöt ja monet muut tahot ovat jo pitäneet palaverin jos toisenkin, joissa on käyty läpi pahimpia byrokratian kivikoita. Pientä edistystäkin on jo saatu aikaan.
 – Seurakuntien sukuselvityspilotti on saatu käyttöön muutamilla alueilla. Ensi vuonna on jo mahdollista tilata virkatodistuksia sukuselvitystä varten yhdestä paikasta koko valtakunnan kattavasti. Pilottivaiheen jälkeen tämä mahdollisuus laajenee pikkuhiljaa muille alueille ja lopulta koko valtakuntaan, Jukka Kyhäräinen kertoo.
 Suomessa kuolee vuosittain yli 50 000 ihmistä, joten viranomaisten pyrkimykset helpottavat todella suurta joukkoa omaisia.

Omaisen kuoleman aiheuttamaa asiakirjarallia aletaan vähentää – tavoitteena on tehdä asioinnista nykyistä selvästi sujuvampaa


Summary: Luonnollinen pimeys on Suomessa harvinaista, vaikka joulukuun synkkyydessä väite voi kuulostaa oudolta.

Ärsyttävätkö naapurin vilkkuvat jouluvalot tai ikkunasta sisään paistava katuvalo? Kaikki valo ei ole hyväksi, vaikka moni sitä kaipaisikin lisää pimeään vuodenaikaan.
 Joulukuussa Suomi vaikuttaa sysipimeältä paikalta, mutta todellisuudessa keinovalo yltää jo lähes joka kolkkaan. Luonnollisen pimeitä alueita, joilla taivaallekaan ei heijastu keinovaloa, on Suomessa vain pohjoisessa ja sielläkin hyvin vähän.
 Valosaasteen levinneisyyttä voi tarkastella esimerkiksi  lightpollutionmap.info-sivuston kartalta.
 Viime vuosina keinovalo näyttää lisääntyneen kaupunkien ympärillä sitä mukaa kun asutus on levinnyt. Sen sijaan keskustoissa valon määrä näyttäisi pysyneen suunnilleen ennallaan.
 Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija  Jari Lyytimäki  on tutkinut valosaastetta yli 10 vuotta. Hänen mielestään keinovalon haittoja ei oteta vielä tarpeeksi vakavasti.
 – Pitää muistaa, että ihminenkin on nisäkäs, joka on sopeutunut tiettyyn valorytmiin ja tarvitsemme pimeyttä, jotta pystymme lepäämään kunnolla. Vasta 2000-luvulla on todettu, miten herkkä ihmisen elimistö on yöaikaiselle valolle.
 Tutkimusprofessori  Timo Partonen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta vahvistaa, että liiallinen valo väärään aikaan vuorokaudesta voi aiheuttaa jopa terveyshaittaa.
 – Kun oleskellaan keinovalossa pitkän aikaa vuorokaudesta talvipäivinä, se ei anna selkeää aikamerkkiä sisäiselle kellolle. Jos valaistusolosuhteet eivät juuri muutu ja on tasaisen valoisaa, sisäinen kello jää helposti jätättämään.
 Valosuunnittelussa tärkeää olisi estää valosaastetta suuntaamalla valo vain haluttuun kohteeseen, ajoittamalla valaistus tarpeen mukaan ja välttämällä liian kirkkaita lamppuja. Mika Moksu / Yle
 Liika valo illalla sekoittaa rytmiä ja häiritsee unta
 Sisäinen kello on aivoissa oleva hermosolujen joukko, joka ohjaa unirytmiä, selittää tutkimusprofessori Timo Partonen. Valo ja pimeys vaikuttavat kellon toimintaan. Valo virkistää, pimeys väsyttää.
 Osa ihmisistä kokee pimeyden vaikuttavan huomattavasti hyvinvointiin. Suomalaisista aikuisista 30–40 prosentilla on niin sanottuja kaamosoireita, mutta kaikki eivät koe niitä ongelmallisiksi. Vuodenaikaan liittyviä muutoksia voinnissa on suurimmalla osalla, 85 prosentilla.
 Sisäisellä kellolla on luontainen taipumus jätättää muutama minuutti vuorokaudessa, mutta aamun valo tahdistaa sitä vastaamaan 24 tunnin vuorokausirytmiä. Juuri pimeiden aamujen vuoksi osa ihmisistä kärsii kaamosoireista. Illalla pimeys ei kuitenkaan haittaa, päin vastoin.
 – Elimistö alkaa iltaisin pimeässä tuottaa runsaasti melatoniinihormonia, joka saa ruumiinlämmön laskemaan ja aiheuttaa vastustamattoman väsymyksen. Tätä ei tapahdu, jos on liian valoisaa, selittää Partonen.
 Ikkunasta sisälle kajastavaan valoon kannattaa siis kiinnittää huomiota. Partosen mukaan televisiot ja älylaitteet pitäisi myös sulkea reilusti ennen nukkumaanmenoaikaa, koska niidenkin valo ja ärsykkeet vaikuttavat uneen.
 Ihminen voi itse säädellä kotinsa valomäärää eri vuorokaudenaikoihin sopivaksi. Sen sijaan eläimet eivät voi vaikuttaa elinympäristönsä valoihin ja valosaaste onkin erittäin haitallista joillekin eliöille, kuten hyönteisille.
 Valaistus jakaa mielipiteitä. Ovatko nämä jouluvalot liian himmeät, sopivan maltilliset vai jopa liian räikeät? Mika Moksu / Yle
 Pimeää pelätään turhaan
 Yksi ripustaa ikkunansa täyteen vilkkuvia jouluvaloja ja toinen nauttii hämärässä oleskelusta. Sopiva valaistuksen määrä esimerkiksi kaupungeissa onkin hankala määritellä.
 Lahtelaisen  Eine Mattssonin  mielestä kaupungin jouluvalot olisivat kauniimpia ilman voimakasta yleisvaloa.
 – Olen joskus iltaisin käynyt katselemassa jouluvaloja, mutta silloin toivoisin, että olisi sammutettu kaupungista tavalliset valot, hän pohtii.
 Samassa seurueessa liikkeellä ollut  Saara Pellinen  kertoo, että kaupunkiympäristössä on hänen mielestään myös häiritseviä valoja.
 – Minä nautin jouluvaloista tosi paljon. Tykkään katsella, jos ihmiset ovat laittaneet pihalle tai ikkunoihin jouluvaloja. Valosaasteeksi koen isot mainostaulut, varsinkin jos kuva vaihtuu usein tai on jotenkin välkkyvä, sanoo Pellinen.
 Taivaalle heijastuva keinovalo kajastaa yllättävän pitkien matkojen päähän.  Mika Moksu / Yle
 Tähtiharrastajat ovat jo pitkään harmitelleet kaupunkien kajastusta, joka vaikeuttaa tähtitaivaan tarkkailua. SYKE:n erikoistutkija Jari Lyytimäki arvioi, että kaupunkilaiset ovat kuitenkin tottuneet ympärivuorokautiseen valoon niin, ettei luonnollista pimeyttä osata kaivata tai sitä jopa pelätään.
 – Kulttuuri liittää pimeyden rikoksiin ja pahuuteen. Pimeydestä pitää päästä eroon, pohtii Lyytimäki.
 Sen sijaan valoon liitetään positiivisia asioita, kuten hyvyys, turvallisuus ja viihtyisyys.
 Onko pimeys siis aliarvostettua? Lyytimäen mukaan näin voisi hyvällä syyllä sanoa.
 – Valoon ylipäätään suhtaudutaan usein perusteettoman positiivisesti. Ajatellaan, että kaikki valo on esimerkiksi turvallisuutta lisäävää, mikä on tyypillinen harhaluulo.
 THL:n Timo Partosen mukaan talvi koetaan valon puutteen takia usein vaikeimmaksi vuodenajaksi, mutta osalle ihmisistä pimeys on rauhoittavaa.
 – Jos työtahti tai velvollisuudet pysyvät samanlaisina ympäri vuoden, syksy ja talvi todennäköisemmin aiheuttavat vaikeuksia jaksamiseen. Jos on mahdollisuus joustoihin omassa aikataulussa, syksy ja talvi voivat ehkä tuoda rauhoittumisen hetken ja suoda enemmän lepoaikaa.
 Valoa vain tarpeen mukaan
 Kaupunkien ja julkisten rakennusten valosuunnittelussa osataan nykyään jo jonkin verran ottaa huomioon valosaasteen näkökulmia. Jari Lyytimäen mukaan parannettavaa kuitenkin on.
 Tehokkaiden ja vähän sähköä käyttävien led-valojen tulon myötä valosaasteongelma on lisääntynyt, kun halpoja valoja käytetään harkitsemattoman paljon.
 – Valaistuksen tehostamista, tarkkaa suuntaamista ja ajoittamista ei ole ehkä tarpeeksi huomioitu.
 Lyytimäen ohje valosuunnitteluun olisi maltillisuus. Joskus vähemmän olisi enemmän. Esimerkiksi suositut valotapahtumat, valotaideteokset ja maamerkkien juhlavalaistukset eivät ole edukseen, jos ympäristö ei ole tarpeeksi pimeä.
 Lue lisää :
 Tutkimus: Turhien yövalojen sammuttaminen säästäisi massoittain uhanalaisia hyönteisiä
 Suomen säteilevin kaupunki on pikkuinen Närpiö – kasvihuoneiden öinen valo loistaa Helsinkiäkin kirkkaammin

Parjattu pimeys onkin harvinaista herkkua – jatkuva keinovalon hehku sekoittaa sisäisen kellon ja kuormittaa terveyttä


Ruotsalaisen jalkapallotähden  Zlatan Ibrahimovicin  patsas hänen synnyinkaupungissaan Malmössa on joutunut jälleen hyökkäyksen kohteeksi. Asiasta kertoivat ruotsalaisviestimet sunnuntaina.
 Tihutyön tekijä oli sahannut patsaasta nenän ja pikkuvarpaan pois ja maalannut patsaan hopeanväriseksi. Patsas oli alunperin kullanvärinen.
 – Kehotamme kaikkia asiasta tietäviä olemaan yhteydessä poliisiin, poliisin tiedottaja  Katarina Rusin  sanoi  Malmössä ilmestyvän Kvällsposten-lehden mukaan .
 Patsas oli suojattu aidoilla edellisen vandalisoinnin jälkeen.
 Nelimetrinen patsas sijaitsee Malmö FF -seuran kotistadionin edustalla ja se julkistettiin lokakuussa. Ibrahimovicin tie maailmanmaineeseen alkoi Malmö FF:stä.
 Ibrahimovic raivostutti malmölaiset ostettuaan 25 prosenttia tukholmalaisseura Hammarbyn osakkeita. Hän kertoi julkisuudessa haluavansa tehdä Hammarbystä Pohjoismaiden parhaan seuran.
 Patsasta on turmeltu toistuvasti aiemminkin. Edellisillä kerroilla sen käsivarteen on ripustettu vessanpöntön istuinrengas, sen päähän on vedetty muovipussi ja patsaaseen on spreijattu "Juudas". Myös patsaan jalkoja on sahattu aiemmin.

Zlatanin patsasta turmeltu jälleen Malmössä – nenä sahattu pois, maalattu hopeanväriseksi


Summary: Parisuhde on liian arvokas tuhlattavaksi siihen, että on yhdessä vain tavan vuoksi, sanoo parisuhdebloggaaja Minkkinen.

– Kahden ihmisen ero voi olla uuden onnen alku neljälle ihmiselle, sanoo tamperelainen parisuhdebloggaaja  Sami Minkkinen .
 Ehtona on, että eronneet löytävät uudet hyvät kumppanit. Onnen määrä voi kasvaa suuremmaksikin, jos pariskunnalla on lapsia.
 – Ero voi olla lapselle helpotus.
 Minkkinen muistaa itse toivoneensa vanhempiensa eroa, kun hän oli kymmenvuotias. Niiltä ajoilta on säilynyt todisteena päiväkirjamerkintä.
 Vanhemmat erosivat nopeasti Minkkisen muutettua pois kotoa. Kaikkien elämä olisi voinut Minkkisen mukaan helpottua jo aiemmin.
 Kun periaatteessa kaikki on hyvin
 Väestöliitto tutki  vuoden 2013 perhebarometrissa  suomalaisten parisuhteita ja eroja. Puolet 2005 solmituista avo- tai avioliitoista oli päättynyt eroon. Vielä yhdessä olevista pareista suuri osa oli tyytyväinen suhteeseensa.
 Nämä ihmiset eivät juurikaan ota yhteyttä Minkkiseen. Sen sijaan hän on saanut lukijoiltaan "satoja ja satoja" tarinoita siitä, kun parisuhteessa kaikki on periaatteessa hyvin, mutta ei oikein tunnu miltään.
 Perhebarometrissä eronneiden yleisimpiä ongelmia olivat puolisoiden erilaiset arvot ja elämäntyylit, puolisoiden väliset keskustelut, vapaa-ajan käyttö sekä läheisyyden ja tunteiden ilmaisu.
 Tämän Minkkinen tunnistaa.
 Meidän pitäisi silittää enemmän toisiamme
 Aina, kun Minkkinen kirjoittaa blogiinsa koskettamisesta, lukijoilta tulee tarinoita sen puutteesta. Puutteen voisi korjata parissa sekunnissa. Silitys ohimennen ei kestä kauempaa.
 – Vihaan sanaa ruuhkavuodet! Mikä tekosyy. Kenellä on niin kiire, ettei ehdi ohimennen silittää toista? Ei se muuta vaadi, toisen huomioimista.
 Minkkinen on kirjoittanut  Havaintoja parisuhteesta  -blogiaan vuodesta 2013. Alun perin blogi oli harrastus ja työkseen Minkkinen kuljetti esimerkiksi vanhuksille ruokaa. Nykyään Minkkinen elää blogilla ja sen tuomilla töillä. Takana on esimerkiksi  Kielletty rakkaus  -ohjelman tekeminen televisioon.
 Minkkiselle lähetetyissä tarinoissa toistuu usein sama lause vähän eri muodoissa: Arki sujuu, mutta ei oikein tunnu miltään.
 Ollaan lasten kanssa, käydään harrastuksissa, laitetaan ruokaa ja sovitaan lomista. Iltaisin istutaan sohvalla telkkarin edessä kännykkä kädessä.
 Missään ei ole sinänsä mitään vikaa. Kosketus, seksi ja toisen huomioiminen kuitenkin puuttuvat. Siis kaikki mitä Minkkinen pitää tärkeänä parisuhteessa.
 Ero voisi olla ratkaisu.
 – En haluaisi, että kukaan eroaisi ilman että yrittää puhua, sanoo mies, joka on kolmatta kertaa naimisissa.
 Mutta palataan Minkkisen eroon myöhemmin.
 "Elämä ja parisuhde ovat tahroja sohvalla"
 Muutama vuosi sitten Minkkinen sai tarinan naiselta, joka kotiin palatessaan löysi miehensä toisen naisen kanssa. Tilanne oli tyyppiä housut kintuissa.
 Pariskunta ei syytellyt liikaa toisiaan, vaan he päättivät miettiä mitä seuraavaksi. He totesivat, että suhde oli mennyt tähän pisteeseen molempien ansiosta. Pettäminen oli merkki siitä, että on tehtävä jotain.
 Pari päätti alkaa viettää aikaa yhdessä joka ilta. Jopa katsoa elokuvaa sylityksin.
 Muutama hetki sitten nainen laittoi Minkkiselle viestiä taas. He olivat edelleen yhdessä ja onnellisia.
 Pettäminen ei ole Minkkisen mielestä hyväksyttävää, mutta siitä voi seurata hyvää. Täydellistä ei ole.
 – Elämä ja parisuhde ovat tahroja sohvalla ja naarmuja lattiassa. Jos yrittää tehdä sisustuslehden kantta, siinä pettyy väistämättä. Parisuhteessa on kaksi ihmistä ja ihminen on aina vähän kesken.
 Sitä ei haluta ymmärtää. Olemme Minkkisen mielestä armotonta kansaa.
 – Jäämme vellomaan virheen kohdalle. Jos jokin onnistuukin, nostamme aina vaan rimaa. Parisuhde ei ole irrallaan odotuksistamme. Olemme kuitenkin miltei kaikki riittävän hyviä, Minkkinen toteaa.
 Sitä ei ole helppo ymmärtää. Minkkisellä itsellään se vaati vuosien terapian. Minkkisen lapsuuden perheessä kaikki ei ollut kunnossa ja hän yritti paikata tilannetta omalla toiminnallaan.
 Kasvoi kiltti poika, joka hakee suorituksilla kiitosta. Sami unohtui, kun eli toiselle.
 – Parisuhde on mieletön peili nähdä, millainen on. Olen aina ollut kallellaan vahvatahtoisiin naisiin, ja he ovat laittaneet peilin lähelle naamaa, katsopas Sami millainen olet. Koiran kanssa menin samaan koppaan, jos käsky kävi.
 Rehellisyys satuttaa vähemmän kuin epärehellisyys
 Minkkinen itse on eronnut julkisuudessa eli omassa blogissaan. Erosta kertominen johti hänet myrskyn silmään. Lukijoilta satoi palautetta ja vihaviestejä.
 Yksi syy voimakkaaseen reaktioon oli se, että eron hetkellä yhteinen lapsi oli vielä vauva. Uusi rakkaus löytyi myös nopeasti.
 Törkykommentit isyydestä ja ihmisyydestä menivät ihon alle.
 – Se oli hirveää aikaa.
 Minkkinen toivoo, että jokainen miettisi ennen nettikommenttinsa kirjoittamista kymmenen minuuttia. Mari Siltanen / Yle
 Minkkinen toisaalta ymmärtää haukkujia. Hän ei avannut eron syitä blogissaan, koska muutoin hän olisi tullut kertoneeksi liikaa myös vaimostaan. Vaikka Minkkinen on avoin elämästään, menee blogissakin raja yksityisen ja julkisen välillä.
 – Siitä saattoi syntyä kuva, että minä vain lähdin. Että olin taas yksi mies, joka ei kestä vauva-arkea.
 Ei ero mennyt mitenkään täydellisesti. Minkkisen olisi mielestään pitänyt olla rehellisempi, vaikka olikin kaiken keskellä aivan sekaisin.
 – Rehellisyys satuttaa vähemmän kuin epärehellisyys.
 Ensimmäisen eron aikaan julkisuus ei ollut osana kuviota ja Minkkinen sanoo olleensa keskeneräinen ihmisenä. Hän ei osannut toimia paremmin, mutta on vanhalle itselleen armollinen.
 – Mikä on oppikirjamainen ero? Eihän semmoista ole olemassakaan. Jokainen meistä on eronnut vähän hassusti.
 Milloin ero on oikein?
 – Jos herää aamuun, jolloin puoliso ei tunnu omalta tai rakkautta ei enää ole, ei kannata vielä hätkähtää, aloittaa Minkkinen.
 Hetkiin ja tunnelmiin ei Minkkisen mukaan kannata jäädä kiinni, jos on päättänyt vanheta toisen kanssa.
 Moni ero jäisi toteutumatta, jos ihmiset uskaltaisivat sanoa mitä haluavat ja tarvitsevat.
 – Ei toinen voi tietää, jos hänelle ei sano, Minkkinen painottaa.
 Ongelma löytyy useimmiten siitä toisesta, kun “se ei koskaan”. Minkkinen on eri mieltä.
 Minkkinen asettelee peiliä. Voisi miettiä onko itse sanonut kaiken ja ollut hyvä vai ihan hirvittävä. Miten on puhunut toiselle?
 Töitä parisuhteen eteen ei pidä tehdä. Minkkinen vihaa koko käsitettä.
 – Kun teemme töitä, niin niitä sitten tehdään hampaat irvessä. Parisuhteessa ollaan yhdessä, otetaan aikaa toiselle.
 Minkkinen ehdottaa vaikka viikkopalaverin laittamista kalenteriin. Instagramin pläräämisen sijaan voisi olla yhdessä joka ilta kymmenen minuuttia.
 – Parisuhde on aivan liian arvokas asia tuhlattavaksi siihen, että sen elää vailla aitoa rakkautta toista kohtaan pelkästään tavan vuoksi tai lapsien vuoksi, sanoo Minkkinen.
 Leskirouva muistutti pienistä iloista
 Jouluun ei ole enää montaa päivää. On ainakin teoriassa aikaa olla läheisten kanssa.
 Minkkinen muistaa yhden tarinan leskirouva Helmistä. Minkkinen tapasi noin 94-vuotiaan Helmin ollessaan ruokakuskina. Helmillä oli yksi toive.
 – Hän sanoi, että voi kun saisi nukahtaa miehen viereen. Helmi piti pienen tauon ja lisäsi, että ennen kun nukahdettaisiin, niin se mies vähän kutittelisi minua. Ehkä siinä on se joulun sanoma, kutitelkaa vähän toisianne.

Kolmatta kertaa naimisissa oleva Sami Minkkinen hukkui vihapostiin, kun erosi vaimostaan – Milloin parin kannattaa luovuttaa?


Kroatian presidentinvaalissa opposition ehdokas, vasemmistolainen entinen pääministeri  Zoran Milanovic  onvarmistumassa vaalien ensimmäisen kierroksen voittajaksi.
 Milanovic oli saamassa vajaat 30 prosenttia äänistä, kun äänistä oli laskettu sata prosenttia.
 Hänen kannoillaan oli keskustaoikeistolainen istuva presidentti  Kolinda Grabar-Kitarovic , joka oli saamassa noin 27 prosenttia äänistä.
 Aiemmin illalla myös ovensuukyselyt povasivat johtoasemaa Milanovicille presidentinvaalin ensimmäisellä kierroksella ja kakkossijaa Grabar-Kitarovicille.
 EU-puheenjohtajakauteen valmistautuvassa  Kroatiassa on äänestetty sunnuntaina presidentinvaalissa .
 Grabar-Kitarovic johti mielipidekyselyjä ennen vaalipäivää.
 Kroatian nykyinen presidentti Kolinda Grabar-Kitarovic kävi äänestämässä sunnuntaina Zagrebissa.  Antonio Bat / Epa
 Kisa on käyty kolmen kärkiehdokkaan välillä. Grabar-Kitarovicin ja Milanovicin lisäksi kolmen kärjessä on ollut kansanmuusikosta poliitikoksi siirtynyt  Miroslav Skoro.
 Ääntenlaskennan alkuvaiheessa Skoro oli saamassa noin 23 prosentin kannatuksen, mutta lopullisessa tuloksessa hänen kannatuksensa oli varmistumassa reiluun 24:ään prosenttiin.
 Skoro tavoitteli etenkin oikean äärilaidan ääniä. Grabar-Kitarovic kosiskeli vaaleissa niin puolueensa liberaalimpaa kuin oikeistolaisempaa siipeä pyrkiessään päihittämään Skoron.
 Vaalit menevät toiselle kierrokselle, joka järjestetään tammikuussa.
 Lue myös :
 Kroatiassa äänestetään tänään presidentinvaaleissa – Istuva presidentti johtaa mielipidekyselyissä

Opposition ehdokas sai suurimman äänisaaliin Kroatian presidentinvaalin ensimmäisellä kierroksella


Summary: "Pysyttelimme sitten kotona tai ulkona, kuolemme silti."

Yli 80 000 syyrialaista on alkanut paeta Pohjois-Syyrian Idlibin maakunnasta kohti Turkin rajaa, sanoi Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  sunnuntaina. Syyrialaiset pakenevat viime päivinä lisääntyneitä Syyrian hallinnon ja Venäjän tekemiä pommituksia.
 Asiasta uutisoi turkkilainen sanomalehti  Cumhuriyet.
 Turkin vastaisella rajalla sijaitseva Idlib on viimeinen pääosin kapinallisten hallitsema maakunta Syyriassa. Sitä hallitsee jihadistiryhmä Hayat Tahrir al-Sham. Alueella on arviolta noin kolme miljoonaa ihmistä, joista moni on paennut Idlibiin Syyrian muilta alueilta. Syyrian hallinto on toistuvasti vannonut ottavansa alueen haltuunsa jihadisteilta.
 "Turkki tekee Venäjän suhteen kaikkensa, että hyökkäykset Idlibiin loppuisivat"
 Erdoganin mukaan Turkki ei tällaisessa tilanteessa hoida pakolaisista muodostuvaa taakkaa yksin, ja se tekeekin nyt Venäjän suhteen kaikkensa, että hyökkäykset Idlibiin loppuisivat.
 Turkki lähettää maanantaina Moskovaan delegaation neuvottelemaan Idlibin tilanteesta. Omista toimistaan Turkki päättää vasta neuvotteluiden jälkeen.
 YK:n humanitaarisen avun yksikön OCHA:n edustajan mukaan alueelta on viime viikkoina paennut liki 60 000 ihmistä, kertoi edustajaa haastatellut uutistoimisto DPA lauantaina.
 Pommitusten kohteena olevalta alueelta Etelä-Idlibissä on viime päivinä lähtenyt pakoon yli 30 000 ihmistä, kertoo puolestaan Syyrian sisällissotaa seuraava Syrian Observatory for Human Rights.
 Taistelut ovat keskittyneet Maarrat an-Numanin kaupunkiin. Siviilien joukkopako alueelta johtuu päiväkausia kestäneistä taisteluista. Syyrian hallinnon joukot ovat torstain jälkeen ottaneet jihadisteilta haltuunsa liki 30 kaupunkia ja kylää alueella, järjestö kertoo.
 Väkivaltaisuudet ovat kiihtyneet alueella viime maanantaista lähtien.
 Järjeston mukaan viimeisten neljän päivän aikana taisteluissa on kuollut 110 jihadistia ja kapinallista sekä 77 hallinnon puolella taistelevaa.
 Venäjän ilmapommituksissa kuoli järjestön mukaan sunnuntaina yhdeksän pakoon pyrkivää siviiliä. Uutistoimisto AFP:n mukaan yli 40 siviilin on kerrottu kuolleen alueella viime viikon aikana.
 Paikallinen perheenisä: Missään ei ole turvallista
 Idlibissä asuva viiden lapsen isä, joka ei ole onnistunut löytämään autoa paetakseen perheensä kanssa kohti pohjoista, kertoo AFP:lle, että pelastustyöntekijät ja paikalliset avustusjärjestöt kamppailevat auttaakseen perheitä pakenemaan alueelta.
 – Kaikki työskentelevät täydellä teholla, mutta eivät he näin suuren ihmismäärän kanssa pärjää,  Abu Akram  sanoo.
 – Missään ei ole turvallista. Pysyttelimme sitten kotona tai ulkona kuolemme silti, hän toteaa.
 YK vetosi keskiviikkona tilanteen rauhoittamisen puolesta ja varoitti, että mikäli väkivalta jatkuu, suurempi määrä ihmisiä päätyy pakolaisuuteen.
 Aiheesta lisää:
 Syyrian Idlibissä kymmenet tuhannet pakenevat pommituksia  – kymmeniä kuollut, osa ei pääse pakenemaan
 Venäjä ja Kiina torppasivat jatkoajan rajan yli toimitettavalle avulle Syyriaan
 Saksalaismedia: Turkin ja EU:n pakolaissopu rakoilee – siirtolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrä voimakkaassa kasvussa

Erdogan: Turkin rajalle on pakenemassa yli 800 000 syyrialaista – Turkki haluaa pommitusten loppuvan Pohjois-Syyrian Idlibissä


Summary: Miehillä oli starttipistooli. Karviaistien pihamaalta löytyi myös astaloita.

Helsingin poliisi on ottanut jouluaattona kiinni viisi asein varustautunutta miestä Karviaistiellä Malmilla, kerrotaan Helsingin poliisin johtokeskuksesta. Poliisi sai hälytyksen asiasta kello 16.11.
 Asiasta uutisoi aiemmin  Ilta-Sanomat . Lehden mukaan yhdellä kiinniotetuista oli hallussaan starttipistooli. Poliisin yleisjohtaja kertoo Ilta-Sanomille, että pihamaalta löytyi astaloita, jotka voivat olla lyömä- tai teräaseita.
 Miehet on kuljetettu Pasilan poliisiasemalle. Yleisjohtajan mukaan miehiä epäillään tässä vaiheessa ainakin teräaseen tai vaarallisen aseen hallussapidosta ja ampuma-aserikoksesta.
 Yleisjohtaja kertoo lehdelle, että kiinniotto sujui nopeasti ja ilman ongelmia. Tiedossa ei ole, olivatko miehet kiinniottohetkellä päihtyneitä.

Helsingin poliisi on ottanut kiinni asein varustautunutta miestä Malmilla


Summary: Tänä jouluna on yksi lisäsyy juhlintaan: Jeesuksen seimen kappale palasi kaupunkiin marraskuussa.

Tuhannet pyhiinvaeltajat ovat saapuneet Jeesuksen synnyinkaupunkiin Bethlehemiin viettämään joulua. Hiljentymisen sijaan joulua juhlitaan muun muassa näyttävällä paraatilla, jossa palestiinalaiset partiolaiset päristävät rumpujaan.
 Jeesuksen tarkka syntymäpaikka on perinteisesti yhdistetty luolaan, jonka päälle on rakennettu Jeesuksen syntymäkirkko. Jouluaaton juhlat huipentuvat keskiyön messuun kirkossa.
 Pyhiinvaeltaja rukoilee luolassa, jonka päälle on rakennettu Jeesuksen syntymäkirkko. Atef Safadi / EPA
 Länsirannalla sijaitsevaan kaupunkiin on virrannut kristittyjä kaikkialta maailmasta. Esimerkiksi parinkymmenen hengen uusiseelantilainen ryhmä lauloi joululauluja 15-metrisen kuusen vieressä. Joululaulut ovatkin  olennainen osa juhlintaa .
 Monet turisteista jonottivat jo aamusta alkaen vieraillakseen kirkon sisällä olevassa luolassa.
 – Minulla on tunteet pinnassa täällä tänään. Tämä on mahtavaa, kertoi uutistoimisto AFP:lle italialainen  Germana , joka oli paikalla miehensä ja kahden lapsensa kanssa.
 Tänä jouluna lisämaustetta juhlinnalle tuo puunpala, jonka uskotaan  olevan osa Jeesuksen seimeä . Muinaisesine ehti olla Roomassa tuhat vuotta ennen sen palauttamista takaisin Bethlehemiin marraskuun lopussa.
 Pyhäinjäännös on sijoitettu pyhiinvaeltajien nähtäväksi Pyhän Katariinan kirkkoon.
 Pyhiinvaeltajien suosikkikohde Jeesuksen syntymäkirkko on peräisin nykymuodossaan 500 luvulta. Atef Safadi / EPA
 Palestiinan matkailuministerin  Rula Maayahin  mukaan kulunut vuosi on ollut hyvä: kaupungissä on vieraillut 3,5 miljoonaa turistia. Joulujuhlintaan Israelin miehittämään kaupunkiin ei kuitenkaan päässyt tänä vuonna kuin 300 palestiinalaista Gazan alueelta, vaikka 900 lähetti hakemuksen.
 Lue myös:
 Uskomuksen mukaan tämän esineen sisällä on pala Jeesuksen seimestä – palautettiin 1 000 vuoden jälkeen Roomasta Betlehemiin
 Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 Länsirannan muurista tuli turistikohde – Katutaiteilija Banksyn hotelli Betlehemissä herättää tunteita

Pyhiinvaeltajat juhlivat joulua Bethlehemissä – rummut pärisevät ja laulut raikaavat


Summary: 98-vuotias herttua viettää joulun kuningatar Elisabetin seurassa.

Britannian 98-vuotias prinssi  Philip  on päässyt sairaalasta. Hänet siirrettiin Keski-Lontoossa sijaitsevaan King Edward VII:n sairaalaan neljä päivää sitten.
 Prinssin kerrottiin kärsivän flunssan kaltaisista oireista. Lisäksi hän oli kaatunut.
 Britannian lehdistön julkaisemissa kuvissa ja videoissa sairaalan ulkopuolelta prinssi Philip, kuninkaalliselta titteliltään Edinburghin herttua, kävelee itse häntä odottavalle autolle pukeutuneena tummaan pukuun ja vaaleansiniseen solmioon.
 Häntä eilen maanantaina tervehtimässä käynyt poikansa prinssi  Charles  kertoi isänsä voivan "aivan hyvin, joskin tuossa iässä ei toimiminen ole yhtä helppoa kuin ennen".
 Prinssi Philip siirtyy Sandringhamin linnaan Itä-Englantiin, missä hänen on määrä viettää joulu kuningatar  Elisabetin  kanssa.
 Lisää aiheesta,   BBC:   Prince Philip leaves hospital in time for Christmas

Britannian prinssi Philip pääsi sairaalasta


Summary: Zimbabwea nyt uhkaava humanitaarinen katastrofi on harvinainen alueella, joka ei ole sodassa, kirjoittaa The New Humanitarian.

Zimbabwessa valmistaudutaan uuteen vuoteen alakuloisissa tunnelmissa.
 YK:n alainen  Maailman ruokaohjelma WFP  on arvioinut, että jopa puolet väestöstä kärsii tulevina kuukausita ruoan puutteesta. Jopa kahdeksan miljoonan zimbabwelaisen ravinnonsaanti on vaarantumassa.
 YK:n ihmisoikeusjärjestön erikoisraportoija  Hilal Elver  kertoi jo  marraskuun lopussa , että ruoanpuute uhkaa jo 5,5 miljoonaa maaseudun asukasta ja 2,2 miljoonaa kaupunkilaista.
 Syitä nälänhätään ovat jo pitkään jatkunut taloudellinen kriisi ja viljelymaita piinaava kuivuus. Elverin mukaan alueella on satanut vähän ja sääolosuhteet ovat olleet arvaamattomia.
 Zimbabwea nyt uhkaava humanitaarinen katastrofi on harvinainen alueella, joka ei ole sodassa, kirjoittaa  The New Humanitarian -lehti.
 Kriisin juuret yltävät pitkälle
 Maata miltei neljä vuosikymmentä hallinnut itsevaltainen  Robert Mugabe  kuoli syyskuussa. Tällä hetkellä valtaa pitää valtapuolue Zanu-PF:n presidentti  Emmerson Mnangagwa,  joka syrjäytti Mugaben vuonna 2017.
 Zimbabwea on aiemmin pidetty Afrikan vilja-aittana. 90-luvulla ja 2000-luvun alkupuolella  Mugabe kuitenkin jakoi viljelymaat  uudelleen osana siirtomaakauden valtarakenteiden purkua.
 Valkoisten maanviljelijöiden maat jaettiin mustien käyttöön ja muun muassa Mugaben omille sukulaisille. Uusilla maanomistajilla ei ollut tarpeeksi kokemusta maanviljelystä.
 Vielä itsenäistymisen aikoihin noin 6 000 etupäässä valkoiseen vähemmistöön kuulunutta maatalousyrittäjää omisti lähes puolet Zimbabwen viljelykelpoisesta maasta. Kymmenen vuotta sitten iso osa zimbabwelaisista eli ruoka-avun tarpeessa.
 Osana taloudellista ahdinkoaan Zimbabwe koki 2000-luvulla ennätysmäisen inflaation. Hintojen vuosittainen nousuvauhti oli jopa satatuhatta prosenttia.
 Lisää aiheesta:
 Nuoresta vapaustaistelijasta vainoharhaiseksi diktaattoriksi – Robert Mugabe muutti Zimbabwen Afrikan vilja-aitasta katastrofimaaksi

Zimbabwea uhkaa vakava nälänhätä – lähikuukausina ruoan puutteesta kärsii puolet väestöstä


Summary: Turun kaupungin protokollapäällikkö Mika Akkanen lukee julistuksen Brinkkalan talon parvekkeelta.

Joulurauha julistetaan jouluaattona perinteisin menoin Turun Vanhalta Suurtorilta. Yle välittää joulurauhan julistuksen suorana kello 11.55 alkaen TV1:ssä, Radio Suomessa ja Areenassa.
 Joulurauhan julistuksen perinne on jatkunut lähes katkeamattomana yli 700 vuoden ajan.
 Joulurauhan julistus on radioitu vuodesta 1935 lähtien. Televisiolähetykset aloitettiin vuonna 1983.
 Tänä vuonna joulurauhan julistuksen lähettämisessä kokeillaan myös 5G-teknologiaa. Tilaisuus kuvataan kamerakopterilla, josta videokuva lähetetään 5G-verkon kautta tuotantoalustoille. Kopterin kuvaa voi seurata suorana alla olevasta videosta.

 Vanhemmalla teknologialla kokeilussa ei olisi ollut järkeä
 Teleoperaattorit ovat tämän vuoden aikana avanneet 5G-verkkojaan eri puolille Suomea. Tällä hetkellä useampien suurten kaupunkien keskustat ovat 5G-verkon piirissä. Esimerkiksi Turkuun ei tarvinnut lisätä erillisiä tukiasemia joulurauhan julistuksen takia.
 Tukiasemien määrä nousee usein esille 5G:stä puhuttaessa. Alkuvaiheessa 5G-verkot operoivat 3 500 MHz:n taajuudella, mikä tarkoittaa, ettei tukiasemia tarvitse lisätä nykyisestä.
 Tiheämpää tukiasemaverkostoa tarvitaan siinä vaiheessa, kun operaattorit alkavat hyödyntää 26 GHz:n taajuutta. Silloin tukiasemia tarvitaan lähes joka kortteliin.
 Turun kaupungin, teleoperaattori Elisan ja Ylen yhteistyössä toteuttama kokeilu on suomalaisittain ensimmäinen, jossa 5G-teknologiaa hyödynnetään videon lähettämisessä droonista.
 Aikaisemman sukupolven teknologioilla hyvälaatuisen kopterivideon lähettäminen suorana ei olisi ollut järkevää, toteaa Elisan liiketoimintajohtaja  Petteri Svensson .
 – Se olisi ollut tosi kallista ja siihen olisi liittynyt kapasiteettihaaste, koska kyseessä on iso yleisötapahtuma, Svensson sanoo.
 Tuhannet ihmiset saapuvat Turun keskustaan seuraamaan joulurauhan julistusta. Tämä kuormittaa alueen mobiiliverkkoa. 5G:n myötä tämä kapasiteettiongelma katoaa.
 – 5G:ssä merkittävintä on se, että teknologia on tarkoitettu datan välittämiseen. Huippunopeuden lisäksi huomiota on kiinnitetty suurempaan kapasiteettiin ja pienempään viiveeseen, Svensson kertoo.
 Näiden kolmen yhdistelmä tekee 5G:stä mullistavan hyppäyksen. Svensson huomauttaa, että kun 3G:stä siirryttiin 4G:hen, ainoastaan datan nopeus kasvoi.
 5G tekee kaapelin vetämisestä historiaa
 Yleisradiossa 5G-teknologiaan kohdistuu paljon suuria odotuksia. Uuden teknologian odotetaan tuovan mukanaan ratkaisuja niin tuotantoon kuin tuotannon jakeluun.
 – On jännä nähdä, miten joulurauhan julistuksen lähettäminen onnistuu. Siinä kuitenkin välitetään livekuvaa, mikä on pioneeritoimintaa, sanoo Ylen teknologiapäällikkö  Olli Sipilä .
 Sipilän mukaan ensimmäisenä 5G-teknologia uudistaa tuotantoprosessit. Urheilutapahtumien ja muiden suurten tuotantojen yhteydessä maastoon ei enää tarvitse vetää kilometritolkulla kaapelia, kun kuva kulkee hyvälaatuisena 5G-verkkoa pitkin.
 Yleisradio välittää joulurauhan julistuksen eri puolille maailmaa
 Joulurauhan julistuksen välittäminen kaikkiin koteihin on Yleisradion vanhimpia perinteitä. Joulurauha radioitiin suorana ensimmäistä kertaa vuonna 1935.
 Kuvaavaa tuolle ajalle oli se, että ennen joulurauhan julistusta ei radiossa ollut muuta ohjelmaa, ja sen jälkeenkin pidettiin taukoa kello 17 saakka. Tarkkaa tietoa siitä, miten radioinnin aloittamiseen aikoinaan päädyttiin, ei ole jälkipolville säilynyt.
 Televisio tuli mukaan joulurauhan julistuksen välittämiseen vuonna 1983. Kolme vuotta myöhemmin lähetyksiä pystyi katsomaan Suomen lisäksi myös Ruotsissa.
 Ensimmäinen joulurauha välitettiin yhdellä kameralla: tänä vuonna paikalla on kuusi kameraa ja kuvauskopteri. Nykyään joulurauhan julistusta voi seurata internetin välityksellä suorana lähetyksenä joka puolella maailmaa.
 Satojen vuosien mittainen perinne katkeillut vain harvoin
 Turun julistus on jäänyt väliin tiettävästi ainakin isonvihan aikana 1700-luvulla, mahdollisesti vuosina 1809–1815, miliisilakon aikana 1917 ja ilmapommitusten pelossa vuonna 1939.
 Brinkkalan talon parvekkeelta julistus on luettu yli 130 vuoden ajan. Brinkkala on peräisin ainakin 1500-luvulta – se on toiminut muun muassa venäläisen kenraalikuvernöörin asuntona ja hotellina.
 Brinkkalan talo ja Vanha Suurtori Turun tuomiokirkon kupeessa olivat aikoinaan aivan Suomen tärkeimpien liikenneväylien keskeisimmässä solmukohdassa. Torilla yhtyivät Hämeen härkätie, Satakunnasta tuleva tie, rantatie Viipurista ja Aurajoki.
 Julistuksen lukee jälleen Turun kaupungin protokollapäällikkö  Mika Akkanen . Tämä on hänelle seitsemäs kerta.
 Joulurauhatilaisuudessa esiintyy toista kertaa yhdistetty kuoro. Viime vuonna Mieskuoro Laulun Ystävät sai rinnalleen Turun NMKY:n Mieskuoro Naskalit. Yhdistettyä kuoroa johtaa Naskalien kuoronjohtaja  Tommi Saalas . Laivaston soittokuntaa johtaa musiikkikomentajakapteeni  Petri Junna .
 Lue lisää:
 Sääennusteiden tarkkuus on vaarassa? 5G-teknologia uhkaa
 5G-teknologia tulee myös viranomaisten avuksi – saako taivaalta droonikuvaa suorana?

Suomen Turku julistaa joulurauhan – katso suorana kello 11.55