Summary: Metsähallituksen saarimökit ja eri yrittäjien venekyydit varataan jatkossa saman nettipalvelun kautta.

Perämeren kansallispuistossa sijaitsevat Metsähallituksen mökit tulevat ensimmäistä kertaa kootusti vuokrattaviksi netin kautta.
 Meri-Lapin matkailuyhtiö alkaa hallinnoida tupien vuokrausta Visit Sea Lapland -sivustolla.
 Saarimökkien vuokraus ja kuljetuspalvelujen paraneminen ovat iso edistys Meri-Lapin merelliselle matkailulle.
 Matkailuyhtiön myyntipäällikkö  Teija Mikkola  korostaa, että mökkien vuokraus ei ole iso bisnes, mutta se on erittäin tärkeä palvelu matkailun kannalta.
 – Mitä enemmän saamme merellisiä palveluita, sitä enemmän se vahvistaa meidän Lappi-kuvaamme, Mikkola uskoo.
 Myös kuljetuspalvelut paranevat
 Vuokrattavaksi tulee kolme kansallispuiston saarissa sijaitsevaa mökkiä: kaksi sijaitsee Selkä-Sarvessa ja yksi Vähä-Huiturissa. Mökkien alkeellinen varustelu vaatii jonkin verran erätaitoja ja -tietoja, minkä vuoksi tässä vaiheessa mökkejä markkinoidaan lähinnä suomalaisille.
 Toiveissa kuitenkin on kehittää oheispalveluja siten, että saarten vuokratupia voitaisiin tarjota myös ulkomaalaisille.
 – Meidän täytyy vielä miettiä, millaisilla varusteilla he sinne pääsevät ja kuinka he saavat apua. Kun etukäteen saa hyvät tiedot, yleensä silloin ei poikkeustilanteita tai ongelmia tule, Mikkola sanoo.
 Samasta nettipalvelusta pystyy varaamaan myös kuljetuksen saariin. Kuljetuspalvelut paranevat entisestään kesällä, kun Torniossa toimintansa aloittaa Meri-Lapin toinen venetaksi. Lisäksi ryhmät pääsevät saariin isommilla tilausaluksilla.
 Perämeren kansallispuisto on huonosti tunnettu helmi
 Perämeren kansallispuistossa on ainutlaatuista luontoa, joka kuitenkin tunnetaan huonosti. Puiston  kävijämäärät  ovat kaikkein pienimmät Suomen kaikista kansallispuistoista.
 Víime vuonna puistossa vieraili vajaat 6000 kävijää, mikä oli selvästi edellisvuotta vähemmän. Puisto sijaitsee Tornion ja Kemin ulkosaaristossa, joka oli pitkään hankalasti saavutettavissa ilman omaa venettä.
 Meri-Lapin merellistä matkailua on kehitetty useita vuosia, jotta saariston kohteet olisivat entistä useamman tavoitettavissa. Parin viime vuoden aikana alueelle on saatu uusia yrittäjiä, jotka kuljettavat matkailijoita saariin aluksillaan.

Perämeren kansallispuisto oli pitkään vain harvoille tarjolla ollut helmi: nyt saariin pääsy ja niissä yöpyminen helpottuu


Summary: Ruotsidemokraattien pääehdokas Peter Lundgren jäi kiinni seksuaalisesta ahdistelusta vain viikkoa ennen eurovaaleja.

Ruotsidemokraattien pääehdokas  Peter Lundgren  seisoi perjantaina tyytyväisenä vaalikojujen edessä Tukholman Sergelin torilla.
 – Hyvältä näyttää, hän sanoi puolueen vaalityöntekijöille.
 Maanantaiaamuna, viikko ennen EU-vaaleja, tilanne muuttui. Ruotsalaismedian ykkösaihe on Expressen-lehden paljastus, jonka mukaan Peter Lundgren on tarttunut hotellihuoneessa puoli vuotta sitten puoluetoveriaan rinnasta.
 Asiasta kertoi julkisuuteen samassa huoneessa ollut ja ahdistelun nähnyt ruotsidemokraattien eurovaaliehdokas  Kristina Winberg .
 Hän oli myös nauhoittanut tilanteen jälkeen käymänsä keskustelun ahdistelun kohteeksi joutuneen naisen kanssa.
 Lundgren myönsi tapahtumat, mutta puolue päätti poistaa hänen sijastaan asiasta kertoneen Winbergin ruotsidemokraattien ehdokaslistalta.
 Ruotsidemokraattien eurovaaliehdokas Kristina Winberg näki puoluetoverinsa syyllistyvän seksuaaliseen ahdisteluun. AOP
 Puheenjohtaja  Jimmie Åkessonin  mukaan Winbergin erottaminen ei liity mitenkään ahdisteluskandaaliin vaan hänen itsekkääseen toimintaansa ehdokkaana. Åkesson sanoo luottavansa edelleen toista kauttaan EU-parlamentissa hakevaan Peter Lundgreniin.
 Muuttaako ruotsidemokraatit mielensä vaalien jälkeen?
 Ruotsidemokraateille on ennen ahdistelupaljastuksia ennustettu mielipidemittauksissa vaalivoittoa ja mahdollisia lisäpaikkoja EU-parlamentissa. Puolue on aiemmin ilmoittanut, että se aikoo pysyä nykyisessä Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmässä eikä liity perussuomalaisten ja Tanskan kansanpuolueen rinnalla uuteen Venäjä-mieliseen  Matteo Salvinin  ryhmään.
 Puheenjohtaja Jimmie Åkessonin viimeaikaiset puheet mahdollisesta yhteistyöstä La Lega -puoluetta Italiassa johtavan Salvinin kanssa ovat kuitenkin herättäneet epäilyjä puolueen lopullisesta valinnasta.
 Ruotsidemokraattien riveissä arastellaan lähtemistä tämän miehen matkaan. Italian sisäministeri Matteo Salvini on kokoamassa europarlamenttiin uutta oikeistopopulistista ryhmittymää.  NICOLA MARFISI / EPA
 Dagens Nyheter -lehden politiikan kommentaattori  Ewa Stenberg  pitää Åkessonin puheita ryhmävalinnasta epäselvinä. Hän arvelee, että ruotsidemokraatit tekevät päätöksensä vasta vaalien jälkeen.
 – Se riippuu siitä, kuinka vahvan ryhmän Salvini pystyy kokoamaan. Uskon, että jos siitä tulee hyvin vahva, ruotsidemokraatit löytävät perusteet mennä mukaan.
 Stenberg muistuttaa, että Åkesson on puhunut aiemmin ihailevasti Venäjän presidentistä  Vladimir Putinista .
 Ruotsidemokraatit ovat toistaiseksi torjuneet Salvinen uuden populistisen ryhmittymän sisäpoliittisista syistä. Ryhmän toinen johtohahmo, Ranskan  Marie Le Pen,  on Salvinin tavoinVenäjä-mielinen.
 Tällaiseen ryhmään liittyminen vaikeuttaisi ruotsidemokraattien toivomaa yhteistyötä Ruotsin kokoomuksen ja kristillisdemokraattien kanssa, joille venäjämielisyys ei kelpaa. Venäjä-kysymys on herkempi Ruotsissa kuin Suomessa.
 – Vahvin perustelu ruotsidemokraattien ryhmävalinnassa EU-vaalien jälkeen ovat kuitenkin perussuomalaiset ja Tanskan kansanpuolue, koska ruotsidemokraateille on tärkeää pysyä yhdessä Pohjolassa, Stenberg arvioi.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio yrittää äänestää belgialaista – lue tästä ja Viron maineongelmista Eurooppa-kirjeestä Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Millainen meppi on hyvä meppi? EU-parlamentaarikot vastaavat
 Brexit pettymys ruotsidemokraateille
 Peter Lundgren kiistää vaalikojulla, että puolueella olisi aikeita hypätä mukaan uuteen eurooppalaiseen populistiryhmään.
 – Ei, minä olen ollut haastatteluissa ja puheissa koko ajan selkeä. Me pysymme ECR-ryhmässä. Siinä pysyminen merkitsee meille kontakteja konservatiiveihin ympäri maailmaa – ei vain EU:ssa.
 Lundgren toivoo, että pohjoismaiset populistit jatkavat samassa ryhmässä, mutta ei pidä ryhmävalintoja lopulta kovin merkityksellisenä.
 – On tosiasia, että istumme jo nyt kahdessa eri ryhmässä. Eurooppalaiset populistipuolueet ovat samaa mieltä useimmista kysymyksistä. Tulemme äänestämään samalla tavalla, joten meillä on suuri vaikutusvalta, Lundgren sanoo.
 Populistiset ja maahanmuuttovastaiset ruotsidemokraatit kutsuvat itseään EU-kriittisiksi, mutta eivät enää vaadi maan eroa Euroopan unionista. Politiikan takinkäännös johtuu useista syistä.
 Lundgren sanoo olevansa pettynyt tapaan, jolla brittien brexit on onnistuttu hoitamaan. Ruotsidemokraatit keskittyvät hänen mukaan nyt kansallismielisten ajamaan muutokseen EU:n sisällä. Se on helpompaa kuin EU-kansanäänestyksen toteuttaminen Ruotsissa, koska ruotsalaisten tuki jäsenyydelle on vahvaa.
 Vaikutusvaltaa EU:ssa vai Ruotsissa?
 Tanskassa maan toiseksi suurimmalle puolueelle, populistiselle Tanskan kansanpuolueelle ennakoidaan vaalitappiota sunnuntain EU-vaaleissa. Kansanpuolueen kansanedustaja  Mikkel Dencker  kertoo tuntevansa hyvin perussuomalaisia ja ruotsidemokraatteja kuuden vuoden ajalta, koska puolueet ovat tehneet yhteistyötä Pohjoismaiden neuvostossa.
 Tanskassa kansanpuolueen parlamentaarikko Mikkel Dencker uskoo, että yhteistyö pohjoismaisten sisarpuolueiden kanssa jatkuu myös eurovaalien jälkeen. Linda Söderlund
 Vaalien jälkeen tiet voivat erota, koska Tanskan kansanpuolue on sopinut siirtyvänsä perussuomalaisten kanssa uuteen Salvinin johdolla perustettavaan oikeistopopulistiseen ryhmään.
 Mutta Mikkel Dencker on edelleen toiveikas.
 – Ruotsidemokraatit eivät tähän mennessä ole halunneet liittyä uuteen ryhmään, mutta toivomme, että he tulevat mukaan. Pohjoismaiset populistipuolueet ovat hyvin lähellä toisiaan, Dencker sanoo.
 EU-parlamentin ryhmät järjestäytyvät sunnuntain vaalien jälkeen ja yllätykset ovat mahdollisia. Ruotsidemokraattien ryhmävalinnassa on Ewa Stenbergin mukaan lopulta kyse EU-parlamentin vallasta ja oikeistopopulistien yrityksestä saada laveampi kansallismielisten rintama EU-parlamenttiin.
 Se tarkoittaisi kaikkien pohjoismaisten populistipuolueiden liittymistä Salvinin uuteen ryhmään, mutta samalla ruotsidemokraatit voivat menettää mahdollisuutensa saada vaikutusvaltaa ruotsalaisessa politiikassa.
 Lue lisää:
 Ruotsidemokraateissa kuohuu eurovaalien aattona – taustalla julkisuuteen vuodettu nauhoite seksuaalisesta ahdistelusta
 Trumpin ex-luottomies aikoo yhdistää Euroopan kansallismieliset puolueet – Steve Bannon myy nyt aatteita Euroopassa
 Analyysi: Historian epävarmimmat EU-vaalit – Euroopan parlamentti voi vaalien jälkeen jämähtää poliittiseen umpisolmuun

Ruotsidemokraatit arastelevat sisarpuolueiden Venäjä-mielisyyttä – Liittyminen Salvinin ryhmään olisi sisäpoliittinen riski


Summary: Tuomariliiton varapuheenjohtaja Minna Hällström sanoo, että muutos on huomattu etenkin suurissa käräjäoikeuksissa.

"Läpeensä korruptoitunut paska, natsisika, lahtariämmä."
 Huutamista, huorittelua, sähköpostipommitusta, puhelinterroria, henkilöön kohdistuvia hyökkäyksiä sosiaalisessa mediassa, ulostetta ja tuhkaa postipaketissa kotiosoitteeseen, tappouhkauksia.
 Nämä ovat  Tuomariliiton  kyselyn perusteella esimerkkejä tuomareihin kohdistuvasta epäasiallisesta puheesta ja käytöksestä.
 Kyselyn sai kevättalvella vastattavakseen liki 1 560 eri oikeuksissa toimivaa tuomaria, joista 541 eli noin kolmasosa vastasi. Suurin osa oli Etelä- ja Länsi-Suomesta.
 Kolmasosa vastanneista ei ole koskaan kokenut työnsä vuoksi epäasiallista käytöstä tai vaikuttamista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Tuomariliiton varapuheenjohtaja, Helsingin käräjäoikeuden käräjätuomari  Minna Hällström  on huolissaan, vaikka häirintä ei kyselyn perusteella näytä olevan jatkuvaa.
 Huolta aiheuttaa se, että epäasiallinen käytös näyttää muuttuneen aikaisempaa aggressiivisemmaksi ja kohdistuvan entistä enemmän suoraan tuomareihin. Tämä näkyy vastauksissa.
 "Suunsoittoa on aina esiintynyt, mutta uutta on tuomarin persoonan arvostelu." "Määrä on lisääntynyt ja sisältö on entistä härskimpää." "Ihmiset ovat tulleet röyhkeämmiksi ja otteet ovat koventuneet."
 Oikeuden istuntojen, kirjeiden, pakettien, puhelimen ja sähköpostin lisäksi uusia mahdollisuuksia häiritä ja vaikuttaa tuomariin ovat tarjonneet internet ja sosiaalinen media.
 Uutta on Hällströmin mukaan se, että häirinnästä näyttää tulleen järjestäytynyttä ja tavoitteellista.
 "Internet on helpottanut mustamaalaamista ja perättömien tietojen levittämistä." "Epäasiallinen käyttäytyminen on muuttunut aiempaa huomattavasti nopeammaksi ja suuria joukkoja tavoittavaksi."
 Tuomariliiton varapuheenjohtaja Minna Hällström sanoo, että Tuomariliiton kysely kertoo karua kieltä tuomareiden kuormittumisesta. Toni Määttä / Yle
 Noin sata tuomaria kertoo joutuneensa maalittamisen eli yksityisten tietojen keräämisen ja internetissä levittämisen kohteeksi. Tätä on tapahtunut vastanneille harvoin tai silloin tällöin.
 Valtaosa vastaajista on välttynyt maalittamiselta.
 – Se on äärimmilleen vietynä saanut sellaisia muotoja, että tuomarin lapsien yhteystietoja selvitetään ja lapsia uhataan, kertoo Hällström.
 Tuomarin lapsien yhteystietoja selvitetään ja lapsia uhataan.  Tuomariliiton varapuheenjohtaja Minna Hällström
 Hän arvioi, että epäasiallinen käyttäytyminen ja vaikuttaminen näkyvät eniten suurissa käräjäoikeuksissa kuten Helsingissä.
 – Se on vakavaa ja horjuttaa oikeusvaltiota ja tuomareiden riippumattomuutta.
 Hällström ei kuitenkaan usko, että painostus ja vihapuhe ovat vaikuttaneet tuomioihin. Tuomarit ovat ratkaisuissaan riippumattomia ja sidottuja vain lakiin. Edes heidän esimiehensä eivät voi ohjata päätöksentekoa.
 Tuomarilla on ratkaisupakko eli hän ei voi välttää tuomion antamista vaikka se aiheuttaisi mustamaalaamista tai uhkailua.
 Tuomarit eivät halua "kusitolpiksi"
 Kyselyyn vastanneet tuomarit toivovat, että tilanteeseen puututtaisiin nopeasti ja tehokkailla toimilla.
 "Tuomarin työssä suoja on erityisen tarpeellinen." "Pitäisi olla selkeät sanktiot ja ns. nollatoleranssi." "Huolta aiheuttaa se, miten rekrytoidaan päteviä juristeja tehtävään, jonka luontoisetuihin saattaa tulla kuulumaan kusitolppana olo ."
 Silloin kun Minna Hällström ei istu käräjiä hän muun muassa kirjoittaa tuomioita ja valmistelee uusia juttuja.  Toni Määttä / Yle
 Käräjäoikeuksien päälliköt esittivät talvella oikeusministeriölle, että tuomareita ja muita oikeuden jäseniä suojattaisiin internetin ja sosiaalisen median halventavaa ja uhkaavaa kirjoittelua vastaan uudella rangaistussäädöksellä.
 Laamannit haluavat myös tehdä rangaistavaksi virkamiesten yksityiselämää koskevan tiedon käyttämisen ja levittämisen siten, että se vaarantaa turvallisuutta tai viranhoitoa.
 Tuomaria ei saa jättää yksin.  Tuomariliiton varapuheenjohtaja Minna Hällström
 Suomen poliisijärjestöjen liitto on jo aikaisemmin tehnyt vastaavanlaisia esityksiä sisäministeriölle.
 Myös Syyttäjäyhdistys on vaatinut toimia maalittamisen ja vihapuheen hillitsemiseksi.
 Kysely: Syyttäjät joutuvat yhä useammin vihapuheen ja maalittamisen kohteeksi – oikeussalissa on jopa käyty päälle
 Oikeusministeriö: Lakimuutoksia ei tarvita
 Oikeusministeriö vastasi laamanneille, että tällä hetkellä ei ole pakottavaa tarvetta laatia uutta rangaistussäännöstä virkamiesten suojaamiseksi eikä yksityiselämää koskevien tietojen levittämisen estämiseksi.
 Ministeriön mukaan vihamielistä mediavaikuttamista vastaan on jo sovellettavissa monia rangaistussäännöksiä.
 – Tämä oli suuri pettymys. Asia ei koske pelkästään tuomarikuntaa, vaan myös syyttäjiä, poliiseja ja muita viranomaisia. Sitä pitäisi säädellä kattavasti, korostaa Hällström.
 Asia ei koske pelkästään tuomarikuntaa, vaan myös syyttäjiä, poliiseja ja muita viranomaisia.  Tuomariliiton varapuheenjohtaja Minna Hällström
 Laamannit pelkäävät, että jos internetin ja sosiaalisen median vihamielinen kirjoittelu jatkuu ja laajenee, oikeusturvan saaminen voi vaarantua painostuksen ja uhkailun vuoksi.
 Osa kyselyyn vastanneista on havainnut, että painostusta tulee aiempaa laajemmmalta.
 "Asianosasten lisäksi ulkopuoliset pyrkivät painostamaan." "Vaikuttaminen julkisuuden kautta on tullut mukaan kuvioon." "Tätä työtä ei voi asianmukaisesti tehdä, jos pelkona on erilaisten kampanjoiden kohteeksi joutuminen."
 Suurin osa kyselyyn vastanneista tuomareista katsoo, että häirintään ja maalittamiseen liittyvien rikosten tulisi olla virallisen syytteen alaisia. Nyt valtaosassa tapauksia tuomarin olisi itse tehtävä rikosilmoitus.
 – Virkatehtäviensä vuoksi vihapuheen ja uhkailun kohteeksi joutuvat haluavat, että työnantajat puuttuvat mahdollisiin rikoksiin eikä rikosilmoitusten tekeminen jää uhrien vastuulle. Tuomaria ei saa jättää yksin.
 Tuomarit: Hukumme työhön
 Epäasiallinen käytös ja vaikuttaminen nakertavat tuomareiden jaksamista.
 Kyselyn perusteella tuomareita kuormittaa vielä enemmän se, että työhön ei ole riittävästi aikaa. Tätä mieltä on kaksi kolmasosaa vastaajista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Moni tekeekin töitä korvauksetta omalla ajallaan: illalla, viikonloppuna, lomalla ja jopa sairaana.
 – Työtä on nin paljon, että tuomarit kokevat, että ei ole riittävästi aikaa sellaiseen huolellisuuteen kuin he haluaisivat ja oikeusturva edellyttäisi.
 – Tilanne on hyvin vakava. Tarvitaan lisää henkilökuntaa, myös muita kuin tuomareita.
 Tilanne on hyvin vakava.   Tuomariliiton varapuheenjohtaja Minna Hällström
 Hällström on pitänyt viime kesän jälkeen vuosilomaa kaksi päivää. Vuodenvaihteen kiireellisten asioiden vuoksi välipäiviksi suunnitellut lomapäivät jäivät haaveeksi.
 "Tilanne on katastrofaalinen." " Jos tämä jatkuu tällä menolla, olen vuoden päästä työkyvytön ." "Jatkuva tasapainoilu resurssien, kiireen, stressin, työtaakan ja kivikautisten työvälineiden välillä mietityttää. Onko tässä mitään järkeä? "
 Monet tuomarit kokevat, että päätöksiä on tehtävä paljon ja kiireellä. Rikosvastuu huolimattomuusvirheestä painaa, samoin vastuu ihmisten oikeusturvasta.
 Osa katsoo, että työntekijöitä on lisättävä tai julkisesti on linjattava, että laadusta tingitään määrän kustannuksella.
 Kaikilla tuomareilla työtilanne ei ole stressaava. Työn arvioidaan jakaantuvan epätasaisesti tuomareiden ja tuomioistuinten kesken.
 Lue myös:
 Työryhmä esittää kansallista vihapuheen vastaista toimintaohjelmaa – Ehdotuksissa mukana myös lakimuutoksia
 Nyt "maalitetaan" tuomareita ja syyttäjiä – Vaaliehdokkaat haluavat vihapuheen rikoslakiin, mutta kaikille linjan kiristäminen ei sovi
 Oikeusministeri: Jos joutuu pelkäämään oman työnsä tekemistä, mennään sananvapauden vaarantamisen rajalle
 Rikosoikeuden professori: MV-jutun tuomiot ankaria ja merkittäviä – "Somessakin pitää olla ihmisiksi"

Ulostetta ja tuhkaa postipaketissa kotiin – Tuomareiden häirintä ja painostaminen on koventunut


Summary: Päättäjät pohtivat nyt sähkökulkuneuvojen turvallisuutta. Yhteiskäytössä olevien kulkuvehkeiden lisääntyminen tuo lisätienestejä nuorille.

Hups, kello on jo noin paljon! Myöhästyn!
 Tekee tiukkaa ehtiä määränpäähän edes taksilla, koska tilaaminen vie aikaa ja auto voi jumittua helposti ruuhkaan Brysselissä.
 Äkkiä sähköpotkulautoja eli "sähköscootteja" vuokraavan firman sovellus auki. Kaksi menopeliä näyttää olevan alaoveni lähellä kadulla.
 Hyppy potkulaudan päälle, huristus vajaan kilometrin päähän metroasemalle ja juoksu metrolaiturille. Hinta: 1,75 euroa viiden minuutin matkasta.
 Kännykkäsovelluksista näkee, missä lähimmät kulkulaitteet sijaitsevat. Anna Karismo / Yle
 Yksi päivän sanoja Brysselissä on  micromobilité  (mikroliikkuminen) eli lyhyiden matkojen taittaminen muuten kuin autolla. Toinen on  multimodalité  (moniliikkuvuus) eli useampien liikkumistapojen yhdistäminen paikasta A paikkaan B siirtymisessä.
 Bryssel on Euroopan pahiten ruuhkautuneita kaupunkeja, ja ensi viikonloppuna pidettävien aluevaalien yksi pääteemoja on ollut autoilun vähentäminen.
 Valinnanvaraa riittää
 Liikkumisvälineitä on jo monenlaisia: asemiltaan noudettavia sähkökaupunkipyöriä, vapaasti pysäköitäviä sähköpotkulautoja, yksipyöräisiä, Segway-kuljettimia.
 Sähköpotkulautoja tarjoaa Brysselissä ainakin neljä yritystä: amerikkalainen Lime, ranskalainen Dott ja saksalaiset Flash ja Tier.
 Viimeksi vapun alla kyytipalvelu  Uber  toi Brysseliin sähkökaupunkipyörät, jotka voi parkkeerata minne vain potkulautojen tapaan. Nyt voin varata Uber-sovelluksestani joko kyydin tai pyörän.
 Sähköpotkulaudan koodista otetaan kännykkäkuva vuokrafirman sovelluksen kautta ja lähdetään huristelemaan. Brysselissä käynnistämismaksu on euron, ja sen jälkeen laskua kertyy 15 senttiä minuutilta. Luottokorttinumero on talletettu sovellukseen. Anna Karismo / Yle
 Joukkorahoitettu  Billy Bike  toi 300 vastaavanlaista pyörää Brysseliin jo alkuvuodesta. Ennestään kaupungissa oli Villo-sähkökaupunkipyöriä, jotka käyttäjän pitää palauttaa latauspisteisiinsä.
 Yhteensä erilaisia sähköllä toimivia kevytajoneuvoja on Brysselissä nyt joitakin tuhansia.
 Pariisi ennakoi niitä singahtelevan kaupungin kaduilla 40 000  vuoden loppuun mennessä . Se aikoo perustaa uusille kulkuvehkeille 2 500 omaa parkkipaikkaa tänä vuonna.
 Helsinkiin on tullut sähköpotkulautoja vuokraavia yrityksiä jo kolme. Mediassa ja somessa on käsitelty lähinnä uusista liikkumisvälineistä  koituvia ongelmia.
 Nuorten miesten suosikki
 Sähköinen kevytajoneuvo on ympäristöystävällinen, koska se korvaa nimenomaan auton, osoittaa Santa Monicassa Kaliforniassa vastikään  tehty selvitys .
 Noin yhdeksän kymmenestä käyttäjästä on alle 44-vuotiaita. He ovat yleensä miehiä, hyvin toimeentulevia ja omistavat myös auton. Yli puolet kertoo ajavansa jotain jakamispalvelun sähköajoneuvoa vähintään kerran viikossa.
 Samaa voi sanoa silmämääräisesti Brysselissä: esimerkiksi EU-kortteleissa liehuvat puvuntakinliepeet, kun enimmäkseen miehet liihottavat niillä paikasta toiseen.
 Käyttäjät nappaavat sähkölaudan tai -pyörän yleisimmin työmatkoilla auton korvatakseen. Kalifornialaiskyselyssä 60 prosenttia arvioi ajavansa aiempaa harvemmin yksin autollaan uuden kulkumuodon ansiosta.
 Omiin telineisiinsä pysäköitäviä Villo-kaupunkisähköpyöriä on Brysselin joissakin kaupunginosissa lähes joka korttelissa. Vapaasti pysäköitäviä yhteiskäyttösähköpyöriä näkee liikenteessä yhä enemmän.  Anna Karismo / Yle
 Turvallisuus huolestuttaa
 Vaikka kansa on ottanut uudet sähköpelit innokkaasti käyttöön, niiden yleistymisellä on kääntöpuoli. Niin Brysselin kuin Pariisin ja Berliininkin päättäjät pohtivat nyt tarkkaan laitteiden turvallisuutta.
 Esimerkiksi kypärän käyttäminen ei ole pakollista vehkeillä rullaillessa. Belgiassa sähköpolkulaudalla saa ajaa jalkakäytävällä, kunhan vauhti ei ylitä kuutta kilometriä tunnissa. Käytännössä ihmiset kuitenkin porhaltavat niillä kovempaa myös jalankulkijoiden seassa.
 Huhtikuussa Brysselissä tapahtui ensimmäinen kuolemaan johtanut onnettomuus, kun 41-vuotias sähköpotkulaudalla ajanut  mies kuoli . Miten onnettomuus täsmälleen ottaen tapahtui, sitä viranomaiset eivät ole kertoneet.
 Jump-sähköpyöränvuokraus toimii samalla tavalla kuin sähkölaudankin: sitä käytetään kännykkäsovelluksen kautta ja sen voi pysäköidä minne tahansa. Punaisia pyöriä näkyy Brysselin katukuvassa paljon. Anna Karismo / Yle
 Kuolemantapauksen lisäksi sähköpotkulaudat ovat aiheuttaneet lukuisia muita onnettomuuksia. Nyt Brysselin alueen päättäjät ovat luvanneet tiukempia pelisääntöjä vuoden loppuun mennessä.
 He aikovat muun muassa rajoittaa sähköpotkulautojen määrää ja asettaa kieltoja niiden pysäköimiselle tietyille alueille. Pariisi alkaa ensi syksystä alkaen  sakottaa 135 euroa  jalkakäytävällä ajamisesta.
 Vakuutusyhtiöt ovat tuoneet viime kuukausina markkinoille useita kevytkulkuneuvoille suunniteltuja  uusia tuotteita , joilla suojautua onnettomuuden varalta. Jos törmää johonkin ajaessaan, ilman vakuutusta voi joutua pulittamaan pitkän pennin toiselle osapuolelle koituneista vahingoista.
 Potkulautojen keräilystä työ?
 Kulkuneuvojen jakamispalvelussa on myös ansaintamahdollisuus kaupunkilaisille.
 Vuokrayritykset nimittäin maksavat palkkion, kun ilmoittautuu "keräilijäksi". Keräilijät noutavat latauksen tarpeessa olevia potkulautoja ladattavaksi illalla niiden käyttöajan päättyessä ja palauttavat rikkoutuneita vehkeitä vuokrayritykselle. Lataamisaika on yleensä noin iltayhdeksästä aamuseitsemään.
 Esimerkiksi Pariisissa lataamisesta on tullut osittain ammattimaista. Jotkut kerääjät haalivat kymmeniä potkulautoja pakettiautoihinsa yön aikana.
 Kun yhden akun lataamisesta saa 5–10 euroa, tienestit voivat parhaimmillaan nousta tuhansiin euroihin kuukaudessa eurooppalaisten kaupunkien ydinkeskustoissa.
 Brysselissä keskelle katua pysäköidyt sähköscootit eivät ärsytä yhtä paljon kuin Helsingissä, koska kadulla saattaa olla muutakin tavaraa ja autojakin pysäköidään holtittomasti. Anna Karismo / Yle
 Kilpailukin on kovaa.  Amerikkalainen tubettaja  kertoo nauttivansa paitsi lisäansioista myös kilpailusta ja kuvailee sähköpotkulautojen etsimistä aarteenetsinnäksi. Toinen antaa vinkkejä,  miten lataamisella tienataan.  Tubettajien mukaan yhden potkulaudan akun lataaminen kuluttaa omaa sähkölaskua vain vähän.
 Le Parisien -lehti filmasi videolle  ladattavia sähköpotkulautoja Pariisissa metsästävän miehen iltaa. Tämä noukki runsaan kahden tunnin aikana autoonsa 44 potkulautaa.
 Se tarkoittaa 110 euron tuntipalkkiota – jonka vuokrafirmat maksavat tilille parissa päivässä. Toki laudat pitää vielä ladata ja palauttaa paikoilleen aamuun mennessä.
 Brysselissä aloitti vastikään myös  startup-yritys , joka vuokraa yrityksille työsuhdepotkulautoja.
 2–4 sähköpotkulautaa maksaa yritykselle noin 140 euroa kuukaudessa. Tarkoitus on korvata niillä työsuhdeautoja.
 Lue lisää:
 Helsingin kaduilla voi tänä kesänä huristella vuokratuilla sähköpotkulaudoilla – Kaliforniassa kaksi sisarusta keksi keinon ansaita niillä rahaa
 Kohutut sähköiset potkulaudat tulivat nyt Ruotsista Suomeen – eivätkä ne jää ainoiksi: huhtikuussa pääset laudalla myös idästä Kallioon vaikka terassille
 Helsingin kadut täyttyvät sinne tänne jätetyistä sähköpotkulaudoista, jotka liikkuvat yli 15 kilometriä tunnissa: "Hauska idea, mutta miten toimii käytännössä"
 Yhteiskäyttöpotkulaudat innostavat Helsingissä – HSL on saanut tuhansia paikkaehdotuksia potkulauta-asemille

Sähköscootit, Segwayt, yksipyöräiset... Uudet menopelit korvaavat autoja Euroopan kaupungeissa


Summary: Perhetutun avannosta pelastanut Tauno Vuorisalo sai tasavallan presidentin myöntämän hengenpelastusmitalin.

Kevätauringon haurastuttama jää oli koitua reposaarelaisen  Jouni Granathin  kohtaloksi.
 Ahlaisten Vaarinsaaressa mökkeillyt Granath vajosi rottweilerinsa kanssa mereen hieman reilu vuosi sitten. Ensin jäihin vajosi koira, sitten mies heti perään.
 Granath onnistui kampeamaan itsensä jään päälle, mutta se petti uudelleen. Kuin ihmeen kaupalla hän sai koiran ja itsensä avannosta takaisin jäälle. Voimat eivät kuitenkaan riittäneet enää liikkumiseen, tajunta hämärtyi.
 "Jouni ei pysty enää vastamaan"
 Porilainen  Tauno Vuorisalo  sai samaisena sunnuntai-iltana hätääntyneen puhelun Granathin avopuolisolta.
 Mantereella vastassa ollut  Meiju Ojamies  oli kuullut jäihin pudonneen miehensä avunhuudot. Hän hälytti Vuorisalon apuun, koska tiesi tuttavan ehtivän paikalle ennen pelastuslaitosta.
 – Olin jo yövaatteissa hänen soittaessaan, enkä tiedä miten tuli niin nopeasti laitettua ulkovaatteet päälle. Mitään en kerinnyt ottamaan mukaan, muistelee Tauno Vuorisalo.
 Hätänumeroonkin soittivat niin Vuorisalo, Ojamies kuin kolmas avunhuudot kuullut sivullinen. Päivystäjä ei tosin ensin oikein ottanut uskoakseen että hätä on todellinen.
 – Avovaimo sanoi, että Jouni ei pysty enää vastamaan, Vuorisalo muistelee.
 Epäusko ei iskenyt missään vaiheessa.  Tauno Vuorisalo
 Vuorisalo oli itsekin vaarassa hapertuneella jäällä. Onneksi tällä kertaa se kuitenkin kantoi. Hän pääsi veden varaan joutuneen luo vetämällä rannalla ollutta venettä perässään.
 – Silloin oli voimaa enemmän kuin tarpeeksi. Seuraavana päivänä, kun vene oli yön yli ollut siellä sohjossa, en saanut sitä liikkeelle. Ihmettelin, voiko se olla niin raskas.
 Tauno Vuorisalo kutsuttiin Turkuun virastotalolle juhlimaan hengenpelastusmitalin myöntämistä. Kalle Talonen / Yle
 Hyisessä vedessä hypotermia vie voimat minuuteissa. Vuorisalo onnistui kampeamaan tajuttomuuden rajamaille vaipuneen Jouni Granathin veneeseen ja turvaan. Myös Juuso-koira pelastui jäistä.
 – Epäusko ei iskenyt missään vaiheessa, hymyilee Tauno Vuorisalo.
 Pelastuslaitoksen auttajat ehtivät paikalle Vuorisalon arvion mukaan varttitunti sen jälkeen kun hän oli saanut Granathin koirineen veneeseen.
 – Ne olivat pitkiä minuutteja. Kun Jouni oli jo veneessä, näin palolaitoksen porukan tulevan vilkut päällä. Jos olisi ollut kovat tuuli, Jouni ei olisi selvinnyt. Hänen ruumiinlämpönsä olisi laskenut niin valtavasti.
 "Jäitä pitää keväisin kunnioittaa"
 Tauno Vuorisalo palkittiin tasavallan presidentin myöntämällä hengenpelastusmitalilla. Hän vastaanotti tunnustuksen Lounais-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja  Mikael Luukaselta  maanantaina Turussa.
 – Täytyy sanoa, että mieli on hyvä, kun on toisen pelastanut. Elämä jatkuu. Jäitä pitää keväisin kunnioittaa, ei saa suin päin mennä sinne, Vuorisalo toteaa.
 Ihmishengen pelastamisesta annettu mitali koristaa Tauno Vuorisalon rintapieltä. Kalle Talonen / Yle
 Hengenpelastusmitali on tunnustus erittäin rohkeasta, neuvokkaasta tai oman hengenvaaran uhalla suoritetusta teosta, jolla toisen ihmisen henki on pelastettu uhkaavasta vaarasta.

"Silloin oli voimaa enemmän kuin tarpeeksi" – Tauno Vuorisalo pelasti jäihin pudonneen tuttavansa hyiseltä kuolemalta


Summary: Huawein jääminen Googlen sovellus- ja käyttöjärjestelmäpäivitysten ulkopuolelle tekee siitä houkuttelevan tietomurtokohteen, sanoo Kyberturvallisuuskeskuksen asiantuntija.

Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasota alkaa saada piirteitä, jotka heijastuvat monen suomalaisenkin elämään.
 Kiinalaisen kännykkävalmistaja Huawein jääminen mahdollisesti ilman päivityksiä hämmentää kuluttajaa jokaisen matkapuhelinhyllyn äärellä. Pelkkä epäselvyys asiasta riittää vaikuttamaan ostopäätökseen.
 Vantaalla elektroniikkaliikkeen pitkien kännykkähyllyjen välissä LVI-alan yrittäjä  Mika Oksavirta  on hankkimassa yritykseensä uusia älypuhelimia. Jo alustavat uutistiedot riittävät hänelle – Huawein mallit jäävät nyt katsomatta.
 Yrittäjä Mika Oksavirta päätti, että yritykseen ei hankita epäselvän tilanteen takia Huawein puhelimia.  Ville Tapio / Yle
 – Tässä ei tiedä mitä tapahtuu. En ota riskiä, että niitä ei saisi päivitettyä.
 Oksavirta näkee uutisen takana myös kauppasodan merkkejä.
 – En tiedä, miksi näitä edes myydään, jos niitä ei saa päivitettyä. Mutta ehkä siihen Trump juuri pyrkiikin.
 Oksavirta kertoo hankkineensa vastikään Huawein kalliimman hintaluokan puhelimen. Hän kuitenkin luottaa siihen, että vanhat puhelimet eivät lakkaa toimimasta, vaikka päivitykset Googlen sovelluskaupassa jäisivätkin saamatta.
 Tietomurroille houkutteleva kohde
 Google on lopettanut Huawein puhelimien Android-käyttöjärjestelmien päivittämisen Yhdysvaltojen viranomaisten vaatimuksesta. Riskinä on, että Huawein puhelimet ja niihin Googlen sovelluskaupasta hankitut ohjelmat jäävät vaille päivityksiä.
 Liikenne- ja viestintäviraston alaisen Kyberturvallisuuskeskuksen johtavan asiantuntijan  Jussi Erosen  mukaan tietoturvan murtajat panevat asian merkille oitis.
 Kyberturvallisuuskeskuksen johtava asiantuntija Jussi Eronen ennakoi, että päivittämättömistä Huawein puhelimista tulee tietoturvamurtajille houkutteleva kohde.  Ville Tapio / Yle
 – Jos on tarjolla suuri määrä päivittämättömiä puhelimia, niin varmaan hyökkääjät siirtyvät hyödyntämään niiden haavoittuvuuksia. Riski tulee ennustettavasti kasvamaan.
 Huawei on maailman kolmanneksi myydyin älypuhelin. Yhtiö on sanonut hoitavansa Android-järjestelmän päivitykset itse, mutta edes operaattorien etujärjestössä sotkun käytännön vaikutukset eivät ole ainakaan toistaiseksi kirkastuneet.
 Myös suomalaisia matkapuhelinverkko- ja tietoliikenneoperaattoreita edustavassa Ficomissa Huawein tilanteen kehittymistä seurataan tarkasti.   – Seuraamme ja teemme viranomaisten kanssa aktiivisesti yhteistyötä. Huaweihin liittyen on ollut monenlaista käännettä viimeisen puolen vuoden aikana, mutta luotamme siihen että viranomaisten kanssa yhteistyö pelaa, tieto kulkee ja turvallisuudesta pidetään kiinni, sanoo Ficomin toimitusjohtaja  Elina Ussa .
 Ficomin toimitusjohtaja Elina Ussa. Sasha Silvala / Yle
 Googlen palvelut pois puhelimesta?
 Kuluttajalaitteiden ohella Ficomin kannalta on merkittävää se, että Huawei on myös huomattava verkkolaitevalmistaja.
 – Huawein laitteita on itse asiassa yli sadan operaattorin verkoissa ympäri maailmaa. Niin myös kaikkien kolmen kotimaisen operaattorin verkoissa. Näiden tietojen mukaan ei ole mitään syytä muuttaa käsitystä siitä, että tilanne olisi mitenkään tietoturvattomampi kuin aikaisemmin, toteaa Ussa.
 Mutta voisiko Huawein ongelmallinen tilanne olla omiaan vahvistamaan suomalaisen matkapuhelimiin ja verkkolaitteisiin liittyvän liiketoiminnan asemaa maailmalla?
 – Tämä on hyvä kysymys. Nähtäväksi jää, mikä markkinavaikutus tällä muutoksella tulee olemaan.
 Ussa sanoo, että kuluttajan pitää varautua Googlen palveluista luopumiseen.
 – Voisi arvioida, että konkreettisin muutos tavalliselle kuluttajalle on se, että Googlen sovellukset poistuvat Huawein puhelimista. Mutta kaikki on vielä aika epäselvää.
 Kyberturvallisuuskeskuksen Eronen muistuttaa, että Google ja sen sovelluskauppa eivät ole ainoita sovellusten tarjoaja. Tosin esimerkiksi Gmail-sähköposti ja Youtube-palvelu ovat monen arjessa lähes elinehto.
 – Onhan muitakin sovelluksia ja sovelluskauppoja käytössä. Eli silloin täytyy etsiä muita vaihtoehtoja.
 Eronen korostaa, että sovelluskauppojen turvallisuus on puhelimen turvallisuuden kannalta tärkeää.
 – Näissäkin valinnoissa kannattaa kiinnittää huomiota tietoturvaan.
 "Tottakai valitsen sen, johon saa päivityksen"
 Vaihtoehto voi olla myös puhelinmerkin vaihtaminen. Sitä pohtii myös  Aarno Turpeinen.
 – Jos on saman hintaluokan tuotteet, joista toiseen saa päivityksen ja toiseen ei, niin totta kai valitsen sen johon päivityksen saa.
 Huawein asetttaminen pannaan on kovenevassa kauppasodassa askel, josta kuluttaja voi odottaa vähintään lisäharmia.
 Huawei on kertonut tänään pohtivansa Googlen toimien vaikutuksia. Kiinalaista siirtoa kauppasodan tässä vaiheessa ei ole vielä kuulunut.
 Lue myös :
 Suomalaisasiantuntija kommentoi Huawein ja USA:n tietoverkkokiistaa: "Syyttömiin käyttäjiin iskevä temppu on raju toimenpide"
 Google keskeyttää päivityksiä Huawein puhelimiin
 Analyysi: Huaweihin liittyy ristiriita, jota on vaikea sovittaa – yhtiö löi pöytään länsimaisen kortin, mutta Kiina pelaa eri säännöin

Google-päivitysten katkaiseminen Huaweille hämmentää suomalaisia kännykänkäyttäjiä: "Tähän Trump varmaan pyrkikin"


Summary: Kuusankosken keskustassa sijaitseva 30 metriä korkea suurjännitepylväs on aikoinaan rakennettu ilman perustuksia.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Kouvolan kupeessa Kuusankoskella keskustaajamaa hallitsee valtava näky. 90 tonnia painavat ja 30 metriä korkeat betoniset suurjännitepylväät seisovat massiivisina taajaman halki virtaavan joen varrella.
 Pylväät on rakennettu 1940-luvun lopulla ja ne ovat vuosikymmeniä olleet olennainen osa Kuusankoskea. Ne myös edustavat omalla tavallaan suomalaista betonirakentamisen historiaa.
 – Pylväät ovat merkittävä osa kuusankoskelaista sielunmaisemaa, sanoo Kuusankoski-Seuran puheenjohtaja  Urpo Huuskonen .
 Nyt uljaiden pylväiden ylle on tullut yllättävä uhka. Ainakin yhden pylvään perustukset ovat jääneet tekemättä. Myrskyn yllättäessä pylväs voi huonolla tuurilla kaatua ja murskata alleen lähellä olevia ihmisiä.
 Perustukset puuttuvat
 Vielä 2010-luvun alussa betonipylväitä oli Kuusankoskella kymmenen. Ne olivat käyneet tarpeettomiksi, minkä vuoksi silloinen Kuusankosken kaupunki halusi purkaa ne.
 Pitkän väännön jälkeen kuusi pylvästä sai purkutuomion, mutta neljä päätettiin jättää pystyyn muistuttamaan kaupungin teollisuushistoriasta.
 Betonipylväiden kuntotutkimukset tehdään tällä viikolla. Antro Valo / Yle
 Insinööritoimisto selvittää parhaillaan, missä kunnossa neljä betonipylvästä ovat ja millaisia korjaustoimia ne vaatisivat.
 Jo nyt on selvinnyt, että yksi pylväistä on paikoillaan ilman perustuksia. Vanhojen suunnitelmapiirustusten mukaan hotelli Sommelon pihalla olevan pylvään alla olisi pitänyt olla puupaalut. Tutkimukset paljastivat karun totuuden.
 – Ei sieltä mitään puupaaluja löytynyt, kertoo Suunnittelukide-insinööritoimiston aluepäällikkö Jussi Kurhinen.
 Valtava betonipylväs seisoo savimaassa paikoillaan ilman kunnollisia perustuksia. Vaikka se on pysynyt paikoillaan jo 70 vuotta, on onnettomuuden vaara Kurhisen mukaan ilmeinen.
 – Jos pylvään kohdalle sattuu syöksyvirtaus tai trombi, on suuri vaara, että pylväs katkeaa tai kaatuu, sanoo Kurhinen.
 Aikoinaan pylväissä oli voimajohdot, jotka myös tukivat pylväitä. Nyt niitä ei ole, mikä tekee pylväistä entistä huterammat. Kurhinen muistuttaa, että yksi pylväs on Kuusaantien varrella.
 – 90 tonnia betonia. On siinä riski, että jollekin käy huonosti.
 Vääränlaista terästä
 Betonipylväät omistaa Kouvolan kaupunki, jonka haltuun ne tulivat sen jälkeen, kun Kuusankoski liitettiin Kouvolaan.
 Kun Kuusankoskella muutama vuosi sitten  kaadettiin kuusi pylvästä , yhdessä niistä todettiin iso halkeama. Se oli muodostunut, kun betonin sisälle oli päässyt vettä.
 Historiallisissa pylväissä oleva betoni on aluepäällikkö Jussi Kurhisen mielestä yllättävän hyvässä kunnossa.
 – Varsinkin kun otetaan huomioon 1940-luvun rakennusmenetelmät ja sen aikainen betoni, pylväitä ei voi millään muotoa pitää huonolaatuisina.
 Ongelmia voikin olla betonin sisällä olevassa teräksessä. Sitä on liian vähän ja sekin on vääränlaista. Pylväissä on käytetty sileää terästä, kun nykykäsityksen mukaan betoniraudoituksen pitäisi olla harjaterästä.
 Kurhinen kertoo, että 1940-luvulla harjaterästä oli vaikeampi saada, minkä takia niissä oli usein sileää terästä.
 – Piirustusten mukaan pylväissä on hyvälaatuista sileää terästä. Mutta sileän teräksen tarttuvuus ja lujuus ei ole läheskään samanlainen kuin modernilla harjateräksellä, kertoo Jussi Kurhinen.
 1940-luvun lopulla valmistuneita suurjännitepylväitä on jäljellä enää  neljä.  Antro Valo / Yle
 Betonipylväät tarvitsevat Jussi Kurhisen mukaan huoltoa samalla tavalla kuin vaikkapa betonielementtitalo, joissa betoni rapisee vuosien kuluessa.
 Kuusankosken historiallisissa pylväissä betonia on rapissut erityisesti korkealla olevista vaakaorsista.
 – Betonin kyky suojella terästä vähenee ajan kanssa. Orsista on irronnut tai on irtoamaisillaan betonikappaleita.
 Tutkimukset tekeillä
 Pylväiden kuntotutkimuksia tehdään Kuusankoskella vielä tällä viikolla. Toiveena on saada kaatumisvaarassa olevan pylvään korjaus alkamaan jo tänä vuonna. Sille on tarkoitus tehdä perustukset teräksestä, joka estää pylvään kaatumisen.
 Kuntotutkimuksessa selviää, mitä muille pylväille pitää tehdä ja ovatko niiden perustukset kunnossa. Joka tapauksessa tarkoitus on ainakin pinnoittaa pylväät. Se parantaa betonin sisällä olevan teräksen kestävyyttä ja parantaa pylväiden ulkonäköä.
 Jos kunnostaminen osoittautuu mahdottomaksi tai liian kalliiksi, voi edessä olla pylväiden purkaminen. Kuusankoski-Seuran toiveena on, että löytyisi joku ratkaisu pylväiden säilyttämiseksi.
 – Ne ovat ikään kuin vanhat savupiiput, joita on myös ollut vaikea säilyttää. Vanhat rakennelmat vaativat kunnostusta, jotta ne säilyisivät myös jälkipolville, pohtii Kuusankoski-Seuran puheenjohtaja Urpo Huuskonen.
 Insinööritoimisto Suunnittelukide on arvioinut, että yhden betonipylvään korjaaminen maksaisi arviolta noin 70 000 euroa.

Jättimäinen betonipylväs on seissyt jokivarressa kansan ihailtavana 70 vuotta – vasta nyt paljastui, että se voi kaatua ihmisten päälle


Summary: Uusi presidentti Volodymyr Zelenskyi oli jo aiemmin uhannnut hajottaa parlamentin.

Ukrainassa pääministeri  Volodymyr Hroisman  eroaa tehtävästään. Pääministeri kertoi ratkaisustaan sen jälkeen, kun uusi presidentti  Volodymyr Zelenskyi  oli virkaanastujaispuheessaan ilmoittanut hajottavansa maan parlamentin.
 Hroisman sanoi tiedotustilaisuudessa päättäneensä esittää eronpyyntönsä keskiviikkona hallituksen kokouksen jälkeen.
 Virkavalansa vannoneella presidentti Zelenskyillä ei ole parlamentin enemmistön tukea. Hän oli jo aiemmin uhannut hajottaa parlamentin.
 Aselepo on presidentin tavoite numero yksi
 Uudet vaalit oli määrä järjestää lokakuussa, mutta nyt ne järjestettäneen jo kesällä.
 Koomikkona tunnetuksi tulleella 41-vuotiaalla Zelenskyillä ei ole takanaan parlamentin enemmistön tukea, ja uusi presidentti onkin kohdannut vastarintaa lainsäätäjien suunnalta. Zelenskyi on syyttänyt tätä vastustaneita lainsäätäjiä "roistoiksi".
 Tuoreen presidentin mukaan maalla on oltava "parlamentti, joka toimii".
 Virkaanastujaispuheessaan Zelenskyi kertoi ensimmäiseksi tavoitteekseen aselevon saavuttamisen Itä-Ukrainan Donbassin konfliktialueella.
 – Minulta on usein kysytty sitä, mitä olen valmis uhraamaan aselevon puolesta. Voin kertoa teille, että olen valmis tekemään kaikkeni sen puolesta, etteivät sankarimme kuole enää. En pelkää tehdä vaarallisia päätöksiä tai suosioni menettämistä. Olen valmis menettämään virkani epäröimättä, Zelenskyi sanoi puheessaan sanomalehti  Kyiv Postin  mukaan.
 Ukrainan hallitus on sotinut Venäjän tukemia separatistikapinallisia vastaan Itä-Ukrainassa vuodesta 2014. YK:n arvion mukaan konfliktissa on kuollut noin 13 000 ihmistä ja yli 28 000 on haavoittunut.

Ukrainan pääministeri eroaa tehtävästään


Summary: Tupakkajätin osittain omistama kannabisyhtiö kehittää uusia tapoja päihtyä. Tulevaisuudessa pilvi voi olla peräisin esimerkiksi hiivasta.

Pohjois-Amerikassa bioteknologiayhtiöt ja laillinen kannabisteollisuus kehittävät tapoja tuottaa kannabiskasvin sisältämiä kemiallisia yhdisteitä geenimanipuloitujen mikro-organismien avulla, kirjoittaa  MIT Technology Review .
 Verkkojulkaisun mukaan noin tusina bioteknologiayritystä on alkanut siirtää kannabiksen geenejä bakteereihin, leviin ja hiivaan, jotta ne alkaisivat tuottaa kannabiksen sisältämiä yhdisteitä, joita kutsutaan kannabinoideiksi.
 Aiemmin tänä vuonna Kalifornian yliopiston tutkijat saivat hiivan tuottamaan kannabinoideja. Tutkimus julkaistiin  Nature-lehdessä .
 Tulevaisuudessa kannabistuotteiden vaikuttavat aineet voivat olla peräisin esimerkiksi hiivasta kasvien sijaan. Warren Toda / EPA
 Laboratoriopilveä elintarvikkeisiin ja sähkötupakkaan
 Kannabiskasvi sisältää yli sata erilaista kannabinoidia. Niistä tunnetuimmat ovat päihdyttävä tetrahydrokannabinoli eli THC ja rentouttava sekä lääkitsevä kannabidioli eli CBD. Muiden harvinaisempien yhdisteiden vaikutuksia tunnetaan vasta varsin huonosti.
 Uudet puhtaita kannabinoideja tarjoavat tuotantotavat voisivat tukea uudenlaisten lääkkeiden, päihdevalmisteiden sekä hyvinvointituotteiden kehitystä.
 Laboratoriossa valmistettuja kannabinoideja voitaisiin lisätä esimerkiksi virvoitusjuomiin, elintarvikkeisiiin ja sähkötupakan nesteisiin.
 Lisäksi bioteknologiayhtiöiden tutkimushankkeiden tavoitteena on laskea kannabinoidien tuotantokustannuksia. Se voi kuitenkin olla hankalaa, koska kannabiskasvit kasvavat nopeasti ja niiden viljely on suhteellisen yksinkertaista.
 MedMen myy kannabista sisältäviä leivonnaisia ja karamelleja Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Eugene Garcia / EPA
 Kannabisyhtiö kehittää uusia tapoja päihtyä
 Kannabiksen geenimanipuloinnin tarjoamat bisnesmahdollisuudet kiinnostavat sijoittajia. Tutkimus- ja kehitystyöhön on luvattu rahoitusta jo satoja miljoonia dollareita.
 Terveys-, kauneus- ja hajustealoilla toimiva bioteknologiayhtiö  Amyris ilmoitti maaliskuussa , että sijoittajat ovat luvanneet maksaa yhtiölle jopa 300 miljoonaa dollaria, jos se pystyy kehittämään tavan tuottaa kannabinoideja laboratoriossa suuressa mittakaavassa kuluttajabrändejä varten.
 Uutissivusto Bloomberg  kertoi viime syyskuussa, että kanadalainen kannabisyhtiö Cronos rahoittaa bioteknologiayhtiö Ginko Bioworksia kehittämään tekniikkaa, jolla hiiva saataisiin tuottamaan harvinaisia kannabinoideja laboratoriossa.
 Myyjä esitteli viihdekäyttöön tarkoitettuja kannabistuotteita asiakkaalle MedMen-myymälässä Kaliforniassa Yhdysvalloissa 2. tammikuuta 2018. Eugene Garcia / EPA
 MIT Technology Reviewin mukaan Cronos toivoo, että Ginko pystyisi valmistamaan kahdeksaa eri kannabinoidia alle tuhannella dollarilla per kilo. Tämä tuotantokustannus olisi huomattavasti matalampi kuin yhdisteiden uuttaminen kannabiskasveista.
 Sivusto kertoo, että Cronos haluaa luoda uusia tapoja päihtyä. Yritys pyrkii kehittämään vahvempia ja miedompia tuotteita, jotka sopivat erilaisiin käyttötilanteisiin.
 Eettisyys ja yhteys tupakkateollisuuteen arveluttavat työntekijöitä
 Marlboro-savukkeita valmistava  Altria osti 45 prosenttia Cronosin  osakkeista viime joulukuussa.
 MIT Technology Reviewin mukaan yrityskaupan myötä osa Ginkon työntekijöistä alkoi suhtautua epäilevästi kannabinoideihin liittyvään kehityshankkeeseen, koska tupakkayhtiöt myyvät haitallisia tuotteita ja ovat valehdelleet tupakan riskeistä.
 Verkkojulkaisun mukaan myös osaa muiden bioteknologiayhtiöiden työntekijöistä arveluttaa kannabisprojektien eettisyys, koska kannabis voi aiheuttaa riippuvuutta ja se lisää psykoosiriskiä joillakin käyttäjillä.
 Useat Yhdysvaltain osavaltiot ovat laillistaneet kannabiksen viihdekäytön. Silti kannabikseen liittyvä tutkimus ja kehitys on yhä hankalaa Yhdysvalloissa, koska aine on laitonta liittovaltion tasolla.
 Lue myös:
 Marlboro-savukkeiden valmistaja ostaa suuren siivun kanadalaisesta kannabisyhtiöstä 1,6 miljardilla eurolla
 Toisena maana maailmassa: Kanada laillisti kannabiksen kaiken käytön

Kannabisteollisuus innostui geenimanipulaatiosta – yhtiöt haluavat tuottaa kannabiksen yhdisteitä halvalla ilman kasveja


Summary: Vapauspuolueen ministerit ilmoittivat eroavansa, kun liittokansleri Sebastian Kurz esitti sisäministeri Herbert Kicklin erottamista.

Itävallassa oikeistopopulistisen vapauspuolueen FPÖ:n hallitustaival on katkennut salaa kuvatusta videosta puhjenneeseen skandaaliin.
 Kaikki puolueen ministerit ilmoittivat jättävänsä hallituksen, kun liittokansleri  Sebastian Kurz  esitti liittopresidentille vapauspuolueen sisäministerin  Herbert Kicklin  erottamista.
 FPÖ oli uhannut siinä tapauksessa lähteä hallituksesta heti, odottamatta syyskuulle suunniteltuja ennenaikaisia vaaleja.
 Konservatiivinen liittokansleri Kurz esittää, että Kicklin tilalle nimitettäisiin riippumaton asiantuntija tai korkea-arvoinen virkamies.
 Itävalta joutui hallituskriisiin, kun saksalaislehdet Der Spiegel ja Süddeutsche Zeitung viikonloppuna julkaisivat videon, joka asetti FPÖ:n johdon kyseenalaiseen valoon.
 Kaksi vuotta sitten ennen Itävallan parlamenttivaaleja Ibizalla kuvatulla videolla vapauspuolueen johtaja  Heinz-Christian Strache  näytti lupaavan venäläiselle sijoittajalle valtion urakoita vastineena puolueensa tukemisesta.
 Edelleenkään ei tiedetä, kuka oli videon ja Strachelle asetetun ansan takana.

Itävallan hallituskriisi kärjistyy – Vapauspuolue kävelee ulos hallituksesta


Summary: Kenen puhetta Euroopan parlamentissa kannattaa kuunnella? Ulkomaantoimittaja Satu Helin neuvoo, miten erotat oikeasti tärkeät mepit huomion kalastelijoista.

Joskus meppi haukkuu naisia tyhmiksi tai työkaveriaan tiskirätiksi.
 Se johtuu ainakin osaksi siitä, että Euroopan parlamentin jäsenen on helppo saada huomiota provosoivilla puheilla. Ne leviävät somessa ja niitä siteraataan mediassa.
 Huomion kalastelulla ei kuitenkaan ole päätöksenteon kanssa mitään tekemistä. Kerron videolla miksi.
 Etsitkö vielä itsellesi sopivaa ehdokasta? Tsekkaa  Ylen eurovaalikone.   Ennakkoäänestys vaaleissa päättyy tiistaina. Varsinainen vaalipäivä Suomessa on sunnuntai 26. toukokuuta.
 Ylen leikkimielisessä testissä voit kokeilla , missä päin Eurooppaa asuu eniten sinun kaltaistasi väkeä.
 Pohditko, mikä Euroopan parlamentti oikein on? Katso tämä video:  Kuka saa kulmahuoneen ja kuka ei löydä yhtään ystävää? Katso kahdessa minuutissa, millainen draama europarlamentissa alkaa heti vaalien jälkeen
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio yrittää äänestää belgialaista – lue tästä ja Viron maineongelmista Eurooppa-kirjeestä Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Millainen meppi on hyvä meppi? EU-parlamentaarikot vastaavat

Joskus kannattaa mieluummin katsoa kissavideo kuin kuunnella kohupuhe – Katso tästä, miten meppi voi todella vaikuttaa Euroopan parlamentissa ja miten ei


Summary: Uusi omistaja uskoo arktisilla vesillä toimivien alusten ja jäänmurtajien vahvistuvaan kysyntään.

Yksityinen venäläisyhtiö Algador Holdings ostaa Helsingin telakan koko osakekannan Arctech Helsinki Shipyardilta, jonka omistajana on ollut venäläinen valtionyhtiö USC. Telakkayhtiön uusi nimi on Helsinki Shipyard. Kauppa astui voimaan maanantaina.
 Helsinki Shipyardin hallituksen puheenjohtajalla Viktor Olerskilla on vahva usko Helsingin telakan tulevaisuuteen.
 – On olemassa voimakasta tarvetta arktisille aluksille ja jäänmurtajille, Olerski arvioi.
 Erityisesti Venäjä on ollut aktiivinen laajentaakseen luonnonvarojen hyödyntämistä pohjoisen arktisilla vesillä. Helsingin telakka on toimittanut jo aiemmin jäätä murtavia laivoja öljy- ja kaasuteollisuuden käyttöön Sahalinille Venäjän kaukoidässä.
 Toinen suunta on Eteläinen Jäämeri, jossa on tarvetta risteilijöille ja tutkimusaluksille.
 – Telakan tähtäimenä on saada sarjatilauksia, Olerski sanoo.
 Rahoitusongelmat piinasivat Helsingin telakkaa
 Helsingin telakan ongelmana on ollut viime vuodet rahoitus, sillä Arctech Helsinki Shipyard on ollut venäläisen valtionyhtiön USC:n omistuksessa. USC on Yhdysvaltain talouspakotteiden piirissä. Olerskin mukaan Algador on yksityinen yhtiö, jota pakotteet eivät koske.
 – Olemme puhdas yhtiö, hän vakuuttaa.
 Alustavat keskustelut pankkien kanssa rahoituksesta on nyt aloitettu.
 – Rahoitus on ollut iso ongelma. Nyt se on ratkaistu, kertoo Helsinki Shipyardin hallitukseen siirtyvä Esko Mustamäki.
 Mustamäki on toiminut aiemmin Arctech Helsinki Shipyardin toimitusjohtajana.
 Telakkateollisuudessa ulkopuolisella rahoituksella on ratkaiseva merkitys, sillä tyypillisesti laivan rakennusaikana juoksevat kustannukset, mutta maksu saadaan vasta silloin, kun alus luovutetaan tilaajalle.
 Syksyllä Helsingin telakan tulevaisuus näytti synkältä. USC vihjaili telakan lopettamisella, jos uutta omistajaa ei pian löydy. Olerski kertoo, että neuvottelut Helsingin telakan ostamisesta alkoivat 10 kuukautta sitten, eli viime kesänä. Aiemmin esillä oli muun muassa kroatialainen ostajakandidaatti.
 Telakalle etsitään uusia tekijöitä
 Helsinki Shipyardin uudeksi toimitusjohtajaksi maanantaina nimitetty Carl Gustaf Rotkirch tyrmää ajatuksen, että Helsingin telakalta irtisanottaisiin väkeä kaupan seurauksena. Hänen mukaansa telakalle päinvastoin etsitään uusia tekijöitä.
 – Meidän täytyy nimittää uusia spesialisteja, Olerski vahvistaa.
 Tällä hetkellä telakalla on 380 työntekijää. Lisäksi telakka työllistää 700 ihmistä alihankintaketjussa.
 Telakan tilauskirjassa on nyt aluksia 470 miljoonan euron arvosta. Parhaillaan telakan hallissa on meneillään Koillisväylälle tarkoitettu arktinen tankkeri. Kreikkalaiselle varustamolle rakennettavan tankkerin on määrä kuljettaa kaasukondensaattia Jamalin niemimaalta Eurooppaan.
 Aiheesta aiemmin:
 Arctechin Helsingin telakan myynti varmistui – ostaja pyörittää Venäjän suurinta jokiristeilijäyhtiötä
 Helsingin telakkaa myydään nyt kulisseissa täydellisen radiohiljaisuuden vallitessa – viimeinen laiva valmistumassa eikä uusia tilauksia ole saatu

Helsingin telakan kauppa sinetöity – uusi venäläisomistaja uskoo pakoteasian ratkenneen


Summary: Tiistai on viimeinen ennakkoäänestyspäivä. Varsinainen vaalipäivä on ensi sunnuntaina 26. toukokuuta.

Eurovaalien ennakkoäänestyksen kuudentena päivänä äänesti yli 143 000 ihmistä. Äänestämässä on tähän mennessä käynyt 16,2 prosenttia äänioikeutetuista.
 Vilkkaimmin on toistaiseksi äänestetty Helsingin, Pirkanmaan ja Lapin vaalipiireissä. Verkkaisinta äänestäminen on ollut Ahvenanmaalla sekä Vaasan ja Oulun vaalipiireissä.
 Maanantai oli tähänastisista ennakkoäänestyspäivistä vilkkaimpia. Äänestäjiä oli suurin piirtein saman verran kuin toisena äänestyspäivänä viime torstaina. Eniten äänestäjiä oli ensimmäisenä äänestyspäivänä viime keskiviikkona.
 Viime eurovaaleissa kuudentena ennakkoäänestyspäivänä ääntään käytti noin 119 000 suomalaista, ja sen jälkeen äänestysprosentti oli 12,6.
 Suomesta valitaan kolmetoista europarlamentaarikkoa. Jos Britannian EU-ero toteutuu, kasvaa suomalaismeppien määrä yhdellä.
 Löydä oma ehdokkaasi Ylen vaalikoneesta

Eurovaaleissa äänestänyt 16,2 prosenttia – ennakkoäänestäminen jatkuu viime kertaa aktiivisempana


Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa syttyi myöhään tulipalo lastensuojeluyksikössä, kertoo Pirkanmaan pelastuslaitos.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen tulipalosta kello 22.39. Pelastuslaitos kertoi noin 40 minuuttia palon syttymisestä saaneensa palon sammumaan noin 400 neliön suuruisessa rakennuksessa.
 Tässä vaiheessa ei arvioida olevan henkilövahinkoja.

Lastensuojeluyksikössä Mänttä-Vilppulassa syttyi tulipalo


Summary: Artikkelista käy ilmi, kuinka Veikkaus sijoittaa rahapeliautomaatteja eniten kaikkein köyhimpien asuinalueille.

Tutkivan journalismin yhdistys on palkinnut Lumilapiolla toimittaja  Matti Rämön   Seura-lehdessä julkaistun artikkelin  rahapeliautomaattien sijoittelusta. Juttu on julkaistu helmikuussa 2018.
 Palkintoperusteluissa todetaan, että artikkeli selvittää ansiokkaasti, kuinka valtion rahapelimonopoli Veikkaus sijoittaa rahapeliautomaatteja eniten alueille, jonka asukkailla ovat matalimmat tulot, suurin työttömyysaste ja alhaisin koulutustaso.
 Rahapeliongelmat ovat puolestaan kasaantuneet vähätuloisille ja työelämän ulkopuolisille.
 "Keskustelua nykyisen rahapelijärjestelmän mielekkyydestä"
 Rämö kokosi uutisen hankkimalla julkisuuslakiin vedoten aiemmin julkaisemattomia tietoja automaattien sijoittelusta ja luovuttamalla aineiston alan asiantuntijoille, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL), Helsingin yliopiston ja Peliklinikan tutkijoista koostuvalle ryhmälle.
 Palkintoraadin jäsen  Ville Eklund  kuvailee monissa medioissa lainatun jutun toteutustapaa poikkeukselliseksi.
 – Vastaavaa innovatiivisuutta näkisi jutuissa mielellään enemmänkin. Toivottavasti tämä kannustaa yhä useampia toimituksia etsimään uusia tapoja yhteistyöhön esimerkiksi akateemisen maailman kanssa yhteiskunnallisesti merkittävän tiedon hankkimiseksi, Eklund toteaa tiedotteessa.
 Tutkivan journalismin yhdistyksen mukaan juttu nosti keskustelun monopoliasemassa olevan valtionyhtiön roolista uhkapeliongelmissa uudelle tasolle.
 Selvitys herätti vilkasta keskustelua niin ikään rahapeliautomaattien sijoittelun perusteista, pelaajien tunnistautumisesta sekä nykyisen rahapelijärjestelmän mielekkyydestä.
 Kokonaisuutena teemaksi nousi Veikkauksen tekemät valinnat vastuullisuuden ja tuloksen välillä.
 – Liiketaloudelliseen optimointiin Veikkauksen johtoa kannustaa myös antelias bonusjärjestelmä, jutussa todetaan.
 Jääraappa tietolähteille
 Tutkivan journalismin yhdistyksen Jääraappa-palkinto luovutettiin lähihoitaja  Tarja Parkatille .
 Esperi Caren vanhusten hoitolaitoksen epäkohtia esiin tuonut Parkatti edustaa palkinnonsaajana kaikkia toimittajien tietolähteitä, jotka ovat paljastaneet yhteiskunnallisia epäkohtia ja vääryyksiä.
 Usein tutkivan jutun taustalla on hiljaisuuden rikkova henkilö, mutta lähdesuojan vuoksi monet jäävät tuntemattomiksi. Esperi Caren tapauksessa ilmianto johti hoitolaitoksen toiminnan keskeyttämiseen.
 Tutkivan journalismin yhdistyksen mukaan paljastusten jälkeen monissa organisaatioissa aletaan selvittää tietolähdettä. Vuotajalla voi olla koko ura pelissä.
 Parkatin tapauksessa kaupunki on hänen mukaansa mustamaalannut ja vaikeuttanut hänen työllistymistään.
 Tutkivan journalismin yhdistyksen puheenjohtaja  Tiina Lundell  vaatiikin tiedotteessa, että ilmoittajan suojelua koskevan, whistlebloweriksi nimetyn EU-direktiivin käsittelyä tulisi kiirehtiä.
 – Sitä on valmisteltu tuloksetta jo pitkään. Direktiiviin tulisi kirjata, että esimerkiksi työnantaja ei saisi ryhtyä tiedon paljastajaa vahingoittaviin vastatoimiin, Lundell toteaa.
 Finalistit ja palkintoraati
 Lumilapio-palkinnon finalisteja olivat Matti Rämön Veikkaus-artikkelin lisäksi seuraavat jutut:
 Tarjoiltu "luomuliha" ei ollut luomua Sokos Hotel Ilveksessä Tampereella ,  Heli Lehtelä  / Urjalan Sanomat Vallan väärinkäyttöä urheilussa käsittelevä juttu  Raakaa leikkiä – kullan kääntöpuoli ,  Marika Lehto  / Urheilulehti Selvitys Laura Huhtasaaren pro gradu -tutkielmasta  Laura Huhtasaaris gradu innehåller betydligt mera plagiat än känt – professor: "Det går inte att förneka ",  Linus Lång  ja  Jouni Munukka  / Svenska Yle ja MOT Sugardating-ilmiötä avaava  Sokeri-isät – seksikauppaa sokerilla ,  Kati Pehkonen  ja  Johanna Mattinen  / Yle, MOT ja A-studio Naiset elokuva-alalla kertovat professori Lauri Törhösen vuosia jatkuneesta ahdistelusta – "Häirinnästä tuli sukupolvikokemus" ,  Sara Rigatelli  / Yle, A-studio
 Palkintoraatiin kuuluivat yhdistyksen hallituksen jäsenet Tiina Lundell (pj),  Noona Bäckgren , Ville Eklund,  Annica Lindström ,  Tommy Pohjola ,  Karla Kempas  ja  Outi Salovaara .

Matti Rämön Seura-lehden juttu rahapelikoneiden sijoittelusta palkittiin Lumilapiolla – "Nosti keskustelun valtionyhtiön roolista uhkapeliongelmissa uudelle tasolle"


Summary: Britannian pääministerin Theresa Mayn lähtöä on uumoiltu jo pitkään, mutta nyt brittimedia povaa nopeaa eroa.

Britanniassa useat hallituksen ministerit ovat kertoneet BBC:lle, että pääministeri Theresa May ei voi jatkaa tehtävässään brexit-sotkun takia.
 Myös useat konservatiivien kansanedustajat vaativat Mayn eroa.
 May on kertonut kansanedustajille, että uutta erosopimusta koskeva lakiehdotus julkaistaan perjantaina. Mayn mukaan lakiehdotus sisältää kohdan, jonka mukaan parlamentti pääsee äänestämään uuden brexit-kansanäänestyksen järjestämisestä.
 BBC:n lähteiden mukaan tyytymätön sisäministeri  Sajid Javid  aikoo vaatia Mayta poistamaan lakiesityksestä äänestyksen toisen kansanäänestyksen järjestämisestä.
 Uutiskanava  Sky Newsin lähteen mukaan  pääministeri olisi eroamassa nopeasti. Uutistoimisto Reutersin hallituslähteen mukaan May ei aio kuitenkaan antaa keskiviikkona lausuntoa mahdollisesta erostaan.
 Telegraph-lehden mukaan  kaksi keskeistä ministeriä – Skotlannin asioista vastaava  David Mundell  ja sisäministeri Javid ovat pyytäneet tapaamista Mayn kanssa.
 BBC:n mukaan osa ministereistä katsoo edelleen, että Mayn tulisi jatkaa lakiehdotuksensa viemistä parlamentin äänestettäväksi.
 Työväenpuolue on arvostellut Mayn uutta suunnitelmaa. Puolueen puheenjohtajan Jeremy Corbynin mukaan uusi esitys on vain uudelleenpakattu versio Mayn vanhasta erosopimuksesta, jonka parlamentti on jo torjunut kolme kertaa.
 Mayn aikoo tuoda lakiesityksensä EU-erosopimuksesta parlamentin äänestettäväksi kesäkuun alkupuolella.
 Lue myös:
 Brittien pörröinen moottoriturpa Boris Johnson tahtoo nyt pääministeriksi – kampanjoi jo päästäkseen konservatiivien johtoon

Brittimedia: Paine Theresa Mayta kohtaan kasvaa, osa ministereistä haluaa pääministerin ulos


Summary: Helsingin poliisin mukaan lastensuojelulaitoksista karkaavat, vakavista ongelmista kärsivät nuoret, eivät saa tällä hetkellä tarvitsemaansa apua.

Kun nuori karkaa lastensuojelulaistoksesta, puhutaan niin sanotusta hatkojen ottamisesta. Viime vuonna Helsingin poliisi sai lastensuojelun viranomaisilta yli 800 virka-apupyyntöä kadonneiden nuorten etsintään. Tänä vuonna virka-apupyyntöjä on kirjattu samaan tahtiin. Hätäkeskuksen kautta tulleet nuorten etsintäpyynnöt ovat yleistyneet jo vuosia koko Uudellamaalla.
 Osallisuuden aika on yhdistys, joka osallistuu lastensuojelua koskevaan keskusteluun nuorten silmin. Kokemusasiantuntija  Yonatan Gebrenegus  on keskustellut hatkat ottaneiden nuorten kanssa erilaisissa vertaistukiryhmissä. Karkaamisen syyt ovat yksilöllisiä, eikä yhtä syytä hatkata ole.
 – Mun mielestäni siihen vaikuttaa se, että nuori ei koe oloaan kotoisaksi ja turvalliseksi siinä laitoksessa, missä on, Gebrenegus kertoo.
 Sijoituspäätöksen tekevät aikuiset pyrkivät usein erottamaan nuoren haitallisena pitämästään kaveriporukasta. Helsinkiläisiä nuoria sijoitetaan maakuntiin, mistä houkutus karata on suuri. Jos nuori päättää lähteä, hänet löydetään yleensä pääkaupunkiseudulta.
 – Se ei riitä, että sä siirrät nuoren kehon, koska sä et ole sijoittanut sen nuoren mieltä, sä et ole muuttanut sen nuoren tapaa nähdä sitä kaveriporukkaa. Nuorelle kaveriporukka saattaa olla paikka, jossa hänet hyväksytään, ja hän kokee oikeasti, että hän kuuluu siihen, Gebrenegus kertoo.
 Poliisit saavat hätäkeskuksen kautta tulleiden tehtävien lisäksi lastensuojelun virka-apupyyntöjä. Mikko Airikka | Yle
 Poliisi: "Välimallin ratkaisu tarpeen"
 Lastensuojelulaitoksista karkaavat nuoret voi jakaa karkeasti kahteen ryhmään. Suurimmalle osalle pystytään tarjoamaan apua nykyisen lastensuojelun puitteissa. Heidän lisäkseen on kymmeniä nuoria, jotka ovat vakavassa päihde- ja rikoskierteessä. Helsingin poliisin nuorisoryhmän rikoskomisario  Marko Forssin  mukaan jälkimmäinen ryhmä ei saa tällä hetkellä tarvitsemaansa apua.
 – On tapauksia, missä on voitu tuoda lääkkeistä sekaisin oleva alaikäinen putkaan, ja sitten hänet on viety lastensuojelulaitokseen. Hän on sieltä muutaman tunnin päästä lähtenyt karkuun, ja samana iltana palannut putkaan ihan pyörryksissä, Forss kertoo.
 Forssin mukaan nuoret tarvitsevat lastensuojelun ja poliisin lisäksi kolmannen paikan, jossa kierre voidaan katkaista. Tämä suojaisi myös lastensuojelulaitoksissa olevia nuoria, joilla ongelmat eivät ole yhtä pahoja.
 – Näiden (ryhmien) sekoittaminen tuntuu aika turhalta, sillä kun näitä lapsia laitetaan yhteen, monesti voi tyhmyys tiivistyä ja lähdetään mukaan muiden pöllöilyihin. Se johtaa myös näillä muilla lapsilla rikosoirehdintaan.
 Myös lastensuojelussa toivotaan kolmatta tahoa vakavimmissa vaikeuksissa olevien nuorten auttamiseen. Helsingin kaupungin lastensuojelun johtajan  Saila Nummikosken  mukaan nuorten laitoshoitopaikoista on akuutti maanlaajuinen pula.
 – Erityisesti päivystyksellisissä kiireellisissä tilanteissa on hyvin vaikeaa löytää sopivaa sijoituspaikkaa nuorille. Nykyistä lainsäädäntöä pitäisi muuttaa siten, että näiden nuorten sijoittaminen vahvasti resursoituun, nykyistä tiukempirajaiseen hoitoon mahdollistuisi. Ja tämän kaltaista hoitoa pitäisi keskittää täällä Suomessa kansallisesti jollekin toimijalle ja siihen pitäisi liittää päivystyksellinen valmius vastaanottaa näitä nuoria, Nummikoski sanoo.
 Osallisuuden aika -yhdistyksen kokemusasiantuntija Yonatan Gebrenegus haluaa tuoda nuorten äänen mukaan heitä koskevaan keskusteluun. Ronnie Holmberg / Yle
 Rangaistuksen pelko saattaa pitkittää karkureissua
 Hatkaamaan lähtenyt nuori on altis rikoksille ja hyväksikäytölle. Vaikka nuori ei käyttäisi päihteitä, hän saattaa päätyä paikkaan, jossa päihteitä käytetään. Suurin osa nuorista palaa sijoituspaikkaan tai kotiin itse, mutta joillakin karkumatka saattaa venyä kuukausien pituiseksi. Paluuta edesauttaa, jos nuorella on luottamussuhde aikuiseen.
 – Yksi nuori sanoi, että miksi mua rangaistaan, kun mä lähdin pois vain siksi, kun mulla on paha olo. Tommoisissa tilanteissa pitäisi olla enemmän välittämistä. Luullaan, että hatkaileva on sellainen kova jätkä, mutta silloin puhutaan henkilöstä, joka kaipaa eniten välittämistä ja myös pysäyttämistä, Gebrenegus muistuttaa.
 Hatkaamisen vähentäminen on haasteellista. Kokemusasiantuntijan mukaan keskeistä on yrittää luoda turvallinen ilmapiiri.
 – Mä en tiedä, onko olemassa sellaista todellisuutta, jossa ei olisi ollenkaan karkaamista. Jos me poistetaan epäkohdat, jotka luo kaipuun karata laitoksista, niin ainakin se vähentäisi sitä.

Sadat nuoret karkaavat lastensuojelulta vuosittain – "Puhutaan henkilöistä, jotka kaipaavat eniten välittämistä ja pysäyttämistä"


Summary: Taiteen opiskelu ei ole rentoa fiilistelyä, vaan kovaa työtä.

Jännitys hakkaa rintaa ja tärisyttää jalkoja, kun  Roope Palmu  astuu lavalle. Edessä on neljä punaista tuolia. Selkänojat tuijottavat takaisin, kun mies alkaa laulaa.
 – There are days that I can walk around like I'm alright. And I pretend to wear a smile on my face. And I could keep the pain from comin' out of my eyes...
 Laulaja huomaa puolivälissä biisiä, ettei Chris Stapletonin  Sometimes I Cry  suju ihan niin hyvin kuin hän oli etukäteen ajatellut. Entä, jos yksikään tuoli ei käänny?
 Kuin vastauksena kysymykseen kääntyy kolme tuolia melkein yhtä aikaa.  Olli Lindholm  on ainoa, joka miettii vielä hetken. Sitten hänkin kääntyy.
 Nuorukainen saa valita, kenet haluaa valmentajakseen. Valinta on  Redrama .
 Parin kuukauden kuluttua tv-yleisö haukkoo henkeään, kun kuulee 25-vuotiaan Roope Palmun laulavan The Voice of Finlandin ääni ratkaisee -vaiheessa. Tämän takia musiikki on siistiä, Redrama kehuu Palmua.
 – Se tuntui tosi hyvältä. Siinä oli neljä ammattilaista, jotka ovat tehneet tätä ikuisuuden. Ei sitä ihan heti edes käsittänyt, Palmu toteaa.
 Vain neljä vuotta aiemmin kukaan muu – edes oma perhe – ei tiennyt, että hän osaa laulaa.
 Vaikka Roope Palmun pääaine on laulu, hän soittaa mielellään myös bändiluokan rumpuja omaksi ilokseen. Kalle Purhonen / Yle
 Yksi ilta muutti kaiken
 Roope Palmu lauloi aina silloin, kun kukaan ei ollut kotona. Suihkussa ja yksikseen. Oli tärkeää, ettei kukaan kuullut.
 Sitten tuli joulu 2015. Joulun alla koolla oli isompi porukka sukulaisia, ja tarkoitus oli laulaa karaokea. Kesken illan isä kehotti Palmua laulamaan.
 – Tiesin kyllä osaavani laulaa. Olin vain ujo. Siinä saattoi olla pari kaljaa alla, että uskaltauduin mikrofonin taakse. Kaikki yllättyivät, että herranjestas, se osaa laulaa.
 Tuon illan jälkeen asiat etenivät melko nopeasti. Roope Palmu kuuli ohimennen tutultaan Kymen Konservatoriosta, haki ja pääsi sisään.
 – Jännitti, mutta koelaulut sujuivat hyvin. Jo se, että todella päätin hakea konservatorioon, kasvatti itsetuntoani, viimeistä vuottaan opiskeleva Palmu kertoo.
 Palmu ei tuntenut konservatoriosta tai alalta ketään. Siksi laulajan opinnot myös jännittivät yllättäen vähemmän. Olihan hän kuitenkin samanhenkisten opiskelijoiden ympäröimänä.
 – Koulun puolesta meille on järjestetty todella hyvin työssäoppimiskeikkoja ympäri Kotkaa ja muuallekin. Siinä karttuu lavaolemus ihan väistämättä, Palmu kertoo.
 Musiikin opiskeluun kuuluu myös teorian opiskelua. Tiina Karppi / Yle
 Kova työ ja motivaatio kantavat
 Kymen Konservatoriossa suosituin aine on laulu. Sen lisäksi siellä voi opiskella kitaran, basson, rumpujen ja kosketinsoittimien soittoa.
 Opiskelijoiden päivät kuluvat muun muassa pää- ja sivuinstrumenttiensa tekniikan harjoittamisessa, teoria- ja bänditunneilla sekä keikoilla.
 – Laulun opiskelu on yhtä kuin musiikin opiskelua. Pyrimme siihen, että kaikki opetus tukee toisiaan, kertoo laulunopettaja  Riikka Pelo .
 Yksi tärkeimmistä asioista on oppilaiden oma motivaatio.
 – Hyvä muusikko ohjaa itse omaa opiskeluaan ja pyrkii kehittymään itsenäisesti. Me annamme suuntaviivoja, mutta paljon perustuu myös oppilaan itsenäiselle opiskelulle, Pelo sanoo.
 Roope Palmu kärsi vielä koulussakin jännityksestä. Sitten hän näki netissä bannerimainoksen Voice of Finlandista.
 – Olin ajatellut, että en todellakaan hakisi laulukilpailuihin. Hetken mielijohteesta pistin hakemuksen eteenpäin.
 Palmu ajatteli, että saattaisi päästä ääni ratkaisee -vaiheeseen. Ja jos hän olisi tippunut aikaisemmin, kukaan ei olisi tiennyt.
 Matkasta tulikin paljon pidempi. Myös tuomarit puuttuivat siihen, että Palmu jännitti liikaa.
 – Redrama opetti esiintymistä ja sitä, miten otetaan tila haltuun, Palmu kertoo.
 Hän keskittyi etenemään kilpailussa päivä kerrallaan, mielessään vain senhetkinen suoritus.
 – En missään vaiheessa ajatellut, että pääsisin finaaliin.
 Riikka Pelo pyrkii työssään mahdollisimman kokonaisvaltaiseen laulunopetukseen. Kalle Purhonen / Yle
 Treeniä tarvitsee lahjakaskin
 Roope Palmu ei ole ainoa Kymen Konservatoriosta viime vuosina ponnistanut nimi. Sieltä lähtöisin ovat muun muassa bändit Aava, Hurma ja Reeta & Lumo, sekä laulajat Stella Christine, Robert Kyöstilä ja Ella Tepponen.
 – Lisäksi on monia kenties tuntemattomampia nimiä, jotka kuitenkin tekevät tällä hetkellä kentällä täyspäiväisesti muusikon töitä. Se on meidän päätavoitteemmekin, laulunopettaja Riikka Pelo sanoo.
 26-vuotias  Ella Tepponen  valmistui Kymen Konservatoriosta viime keväänä, hieman sen jälkeen, kun kisasi X Factorissa. Hän oli hakenut Kymen Konservatorioon opiskelemaan laulua kavereiden suosituksesta.
 – Olin kuullut hyvää etenkin teoriaopetuksesta. Ajattelin myös saavani henkilökohtaisempaa opetusta, koska koulu on pieni, Tepponen muistelee.
 Opiskelun intensiivisyys yllätti hänet. Taiteen opiskelu ei ollutkaan rentoa fiilistelyä, vaan kovaa työtä.
 – Kotkassa opiskellessa todella oppi treenaamaan ja ymmärsi, että sitä todella tarvitaan, vaikka olisikin lahjakas jo entuudestaan. Siinä oppi vahvan työmoraalin ja sen, että asiat tulee hoitaa hyvin loppuun saakka, Tepponen sanoo.
 Tällä hetkellä Ella Tepponen tekee freelancer-muusikon töitä. Tiedossa on keikkoja ja teatteriprojektin parissa työskentelyä.
 – Ehkä lähden vielä opiskelemaan musiikkia lisää, mutta en tiedä vielä milloin tai minne. Etenkin kappaleiden teko ja lyriikka kiinnostavat, hän sanoo.
 Ella Tepponen ymmärsi konservatoriossa opiskellessaan, että muusikon arki on kovaa työtä. Ella Tepposen arkisto
 Moni työllistyy musiikin pariin tai opiskelee lisää
 Stella Löflund , taiteilijanimeltään Stella Christine, valmistui Kymen Konservatoriosta jo viisi vuotta sitten.
 – Olen pystynyt työllistämään itseni päätoimisesti musiikilla siitä lähtien, mikä ei ole lainkaan itsestäänselvyys, Löflund kertoo.
 Suurempaan tunnettuuteen Löflund nousi vuonna 2016 Uuden Musiikin Kilpailusta. Hän toimi muun muassa taustalaulaja-kitaristina Yö-yhtyeen viimeisellä kiertueella, ja myös levytti  Haavoitetut -kappaleen yhdessä Yön kanssa. Viimeisen vuoden ajan hän on keskittynyt kuitenkin yhä tiiviimmin oman musiikin tekemiseen.
 – Sain viime vuonna Kymenlaakson maakuntarahastolta apurahan debyyttialbumini tekoon, joka julkaistaan tänä syksynä, hän kertoo.
 Myös Stella Christinen mieleen on jäänyt se, että konservatoriossa opiskelijoilta vaadittiin paljon.
 – Se oli vain hyvä asia. Painotettiin, että kun on itse kantanut kortensa kekoon ja pysyy aikatauluissa, homma pelaa. Sillä on ollut ehdottoman suuri merkitys uralleni tähän mennessä, hän sanoo.
 Usein puhutaan, että kulttuurialoilla on huono työllisyystilanne. Suomen konservatorioliiton mukaan musiikkiala on tässä poikkeus. Musiikkialan perustutkinnon suorittaneet pääsevät jatko-opintoihin ja töihin paremmin kuin muiden taide- ja kulttuurialojen tutkinnon suorittaneet. Valtaosa valmistuneista jatkaa opintojaan.
 – Moni myös työllistää itsensä freelancereina opintojen tai muiden töiden ohella. On harvinaisempaa, että valmistunut pystyisi työllistämään itsensä täysin musiikilla, toiminnanjohtaja  Ranja Purma Suomen konservatorioliitosta sanoo.
 Stella Löflund tekee parhaillaan uutta musiikkia. Juho Räisänen
 Kymen Konservatorioon voi päästä aloittelijakin
 Kymen Konservatoriossa opiskelee tällä hetkellä 42 oppilasta. Yksikkö on pieni, mutta tiivis. Roope Palmu tuntuu tunnistavan jokaisen käytävällä vastaan kävelevän.
 – Tasokkaan opetuksen lisäksi täällä vallitsee todella hyvä ryhmähenki, hän toteaa.
 Saman muistaa myös Ella Tepponen.
 – Vietimme aikaa keskenämme koulupäivien jälkeenkin musiikista jutellen ja soitellen, hän sanoo.
 Laulunopettaja Riikka Pelo uskoo, että konservatorion pieni koko on etu.
 – Opiskelijoidemme on käytännössä pakko lähteä täältä ulkomaailmaan keikoille, jolloin heille karttuu todella tärkeää kokemusta, hän sanoo.
 Kymen Konservatorio on siitä poikkeuksellinen musiikkikoulu Suomessa, että hahmo-opinnot eli musiikin luku- ja kirjoitustaidon opinnot aloitetaan ihan alusta.
 – Toisin sanottuna tänne voi hakea ja päästä ilman mitään aiempia alan opintoja, ja tietysti tänne myös heitä suurissa määrin hakeutuu, Pelo kertoo.
 Suomen konservatorioliiton mukaan konservatoriossa opiskelu kiinnostaa nuoria yhä, etenkin pääkaupunkiseudulla ja kasvukeskuksissa.
 – Vaikka kaikki eivät jatkakaan toimintaa musiikin parissa valmistumisen jälkeen, moni sanoo että opitusta pitkäjänteisyydestä ja esiintymistaidosta on hyötyä esimerkiksi opettajan työssä, toiminnanjohtaja Ranja Purma sanoo.
 Roope Palmu saa opintonsa päätökseen tulevana syksynä. Sen jälkeen tiedossa on keikkoja. Kalle Purhonen / Yle
 "Viitenä päivänä viikossa"
 Vielä muutama vuosi sitten kukaan ei tiennyt, että Roope Palmu osaa laulaa. The Voice of Finlandin semifinaalissa hän huomasi äkkiä, että jännitys oli laimentunut. Ja kun hän heräsi finaaliaamuna, olo oli yllättävän vapaa.
 Nyt hän laulaa Allen Stonen kappaleen  Unaware  vaikka ventovieraille konservatorion laululuokan nurkassa.
 – Konservatoriossa opiskelu on antanut tukea ja eväitä jo nyt urani alkutaipaleelle. Vaikka tässä välissä on kaikkea muutakin jo ehtinyt tekemään, sillä on varmaankin ollut isoin merkitys. Voisi nimittäin olla, että jos en olisi tänne hakenut, niin en olisi koko alalle edes suuntautunut.
 Yksi oppi on pysynyt Roope Palmun korvien välissä yli muiden.
 – Konservatoriomme big bossin Jari Puheloisen sanat “viitenä päivänä viikossa” ovat jääneet mieleeni. Jos kaikkia musiikin osa-alueita jaksaa treenata niin usein, niin hyvä tulee.

Syrjäinen opisto suoltaa jatkuvasti nuoria tähtiä – uusin tulokas oli niin ujo, ettei oma perhekään tiennyt hänen osaavan laulaa


Summary: Häiriön kestosta ei ole toistaiseksi tietoa.

OP-ryhmän verkkopalvelussa op.fissä on käyttöhäiriö, pankkiryhmä kertoo Twitterissä.
 Häiriö koskee vain verkkopankkia. Sen sijaan OP:n mobiilipalvelu ja kaikki muut palvelut toimivat normaalisti, OP:n viestinnästä kerrotaan.
 OP:n mukaan vikaa selvitetään parhaillaan. Häiriön kestosta ei tässä vaiheessa ole arviota. OP tiedottaa tilanteesta sosiaalisessa mediassa.

OP:n verkkopankissa häiriö – muut palvelut toimivat


Summary: Nykyaikainen renki etsii lentämällä raatoja ja kokoaa myös poroelon.

Inarin Toivoniemessä kymmenkunta poronhoitajaa tuijottaa taivaalle, silmät seuraavat tarkasti uutta renkiä. Parasta poroa -projekti järjesti tällä viikolla kaksipäiväisen koulutuksen siitä, miten drooni voi olla avuksi poronhoidossa.
 Kouluttaja  Tarmo Aittaniemi  on sitä mieltä, että drooni voi olla yhtä hyödyllinen kuin moottorikelkka tai mönkijä. Nyt renki vain työskentelee ilmassa, ei maalla.
 – Sillä voi etsiä raatoja, kuvata ja tutkia niitä, kertoo Aittaniemi.
 Droonilla voi myös nauhoittaa ääniä, kuten koiran haukuntaa. Kun painaa napista, koira alkaa haukkua. Silloin drooni onkin se haukuttaja, ei koira, kuten ennen.
 Aittaniemi uskoo varsinkin nuorten olevan kiinnostuneita tästä apuvälineestä.
 – Mitä muualla on ehditty käydä, kommentti on sitten se, että se innostaa nuorempaa sukupolvea. Se ei ole niin vanhaa ja perinteistä, vaan vähän uutta intoa ja tekniikkaa.
 Tarmo Aittaniemi kertoi poronhoitajille dronekameran mahdollisuuksista Inarin Toivoniemessä. Kaija Länsman / Yle
 "Voi käyttää kokoamisessa tai raatojen etsimisessä"
 Muddusjärven paliskunnan poronhoitaja  Jussa Seurujärvi  on tullut kurssille oppiakseen uutta. Hän osaa jo lennättää kuvauskopteria, mutta halusi oppia vielä lisää siitä, miten laitteesta voi saada kaiken hyödyn irti.
 – Sitä voi käyttää porojen kokoamisessa tai raatojen etsimisessä. Olen minä tällaisella harjoitellut, mutta vielä en ole saanut siitä niin suurta hyötyä, kertoo Seurujärvi.
 Muddusjärven paliskuntaan kuuluva poronhoitaja Jussa Seurujärvi on ennenkin lennättänyt dronea, mutta halusi oppia siitä vielä lisää. Kaija Länsman / Yle
 Kaldoaivin paliskunnan nuori poronhoitaja  Sakari Syvänperä  on koittanut droonia kerran aikaisemmin.
 – Etsin yhtä poroa. Ei sitä kyllä löytynyt, naureskelee Syvänperä.
 Nyt hän on yrittänyt lennättää kameraa ja oppinut, missä sillä  ei saa lentää , kuten lentokenttien läheisyydessä. Avuliaalta rengiltähän se vaikuttaa, mutta tarvitseeko hän sellaista?
 – Saa nyt nähdä miten menee. Näenkö, että sille olisi niin paljon tarvetta, että sellainen pitäisi ostaa, mietiskelee Syvänperä.
 Seuraavat droonikoulutukset järjestetään 22.–23.5. Lapin koulutuskeskus REDU:ssa Sodankylässä ja 3.–4.6. Sammun tuvalla Levillä.
 Saamelaisalueen koulutuskeskus uudistaa porotalousopintojaan
 Nykyaikana poronhoitajan täytyy hallita poronhoidon lisäksi paljon teknisiä laitteita. Saamelaisalueen koulutuskeskus Inarissa aikoo ottaa sen huomioon tulevaisuudessa, kertoo porotalouslinjan opettaja  Outi Jääskö.
 – Me olemme nyt uudistamassa tutkintoa ja suunnitelleet siihen kokonaisen tutkinnon osan teknisten apuvälineiden ja uusien applikaatioiden käyttämisestä.
 – Myös puhelimeen tulee niin paljon erilaisia toimintoja. Nekin kannattaa opetella, neuvoo Jääskö.
 Saamelaisalueen koulutuskeskuksen porotalouslinjan opettaja Outi Jääskö Kehottaa poronhoitajia opettelemaan uusien digitaalisten laitteiden käyttöä, vaikka perinnetieto onkin hänen mielestään edelleen tärkeintä. Kaija Länsman / Yle
 Esimerkiksi pedon tappamista poroista pitää ilmoittaa nykyään puhelimen kautta ja porotalouden investointihakemuksetkin tehdään tietyn tietokoneohjelman kautta.
 – Niitä tulee koko ajan lisää, mutta perinteinen tieto on edelleen tärkeintä, ajattelee Jääskö.

Poronhoitajien uusi renki työskentelee ilmassa – drooni vähentää kuluja ja työtaakkaa


Summary: Nigel Faragen uusi brexit-puolue on matkalla kohti murskavoittoa Britannian eurovaaleissa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

BRENTWOOD  Lontoon itäpuolella Brentwoodissa on helppo uskoa brexit-puolueen riemujuhlaa ennustaviin eurovaalimittauksiin. Arkkibrexitööri  Nigel Faragen  kampanjatilaisuudelle varattu suuri yöklubi on lounasaikaan niin täynnä, että osa kannattajista jää oven ulkopuolelle.
 Brentwoodilainen  Maggie Coppin  riemuitsee siitä, että hänen sankarinsa on saapunut kotikonnuille, jossa 60 prosenttia asukkaista äänesti EU-eron puolesta.
 – Nigel on mahtava, hän puhuu englantilaisten puolesta. Meidän piti erota 29. maaliskuuta, mutta olemme edelleen unionissa. Se on hirveää, Coppin voivottelee.
 Maggie Coppinin ääni menee eurovaaleissa Nigel Faragen brexit-puolueelle. “Yli 17 miljoonaa halusi brexitin, mutta hallituksemme ei toteuta sitä. Me haluamme olla vapaita ja äänestimme eron puolesta, se on demokratiaa.“   Pasi Myöhänen / Yle
 Brexit-puolue näyttää nappaavan jopa kolmanneksen Britannian eurovaalien äänistä. Se olisi melkoinen saavutus muutama kuukausi sitten perustetulle puolueelle, jonka kotisivuilta on turha etsiä minkäänlaista vaaliohjelmaa.
 Brexit-puolueen ilmiselvä tavoite on panna brexit pikavauhtia täytäntöön. Sen kertoo jo puolueen nimikin.
 Tarkemmista suunnitelmista saa vihiä lähinnä Faragen lausunnoista. Brexit-puolueen johtaja on luvannut toimittaa “siistin” EU-eron, jonka jälkeen taloussuhteet unionin kanssa hoituisivat maailman kauppajärjestö WTO:n ehdoilla.
 Englannin lippua heiluttavaa  Mike Patersonia  viestin epäselvyys ei häiritse.
 – Minä vain haluan, että eroamme EU:sta. En välitä siitä millä tavalla. Eron jälkeen Britannia voi luoda entistä paremmat kauppasuhteet esimerkiksi Kansainyhteisön maiden kanssa.
 Mike Paterson ei hyväksy väitettä siitä, että brexitiä ajaneilla ei ollut suunnitelmaa EU-eron toteuttamistavasta. “Me tarvitsimme puolueen, jonka nimessä on ´brexit´ eromielisten kokoamiseksi yhteen. Muut puolueet eivät ole toteuttaneet tahtoamme.”  Pasi Myöhänen / Yle
 Vaaleista toivotaan tukea uudelle brexit-äänestykselle
 Kun siirrytään Brentwoodista Lontoon kehätien sisäpuolella, muuttuu tunnelma toisenlaiseksi. Shepherd’s Bushin metroaseman ulkopuolella kampanjoivan Change UK -puolueen tavoite uudesta EU-jäsenyysäänestyksestä saa tukea  Josie Collinsilta .
 – Monet ovat muuttaneet mielensä ja haluavat nyt pysyä unionissa. Meille ei kerrottu totuutta EU-jäsenyyden hyödyistä ennen vuoden 2016 kansanäänestystä.
 Mielipidemittausten perusteella Change UK:n kannatus eurovaaleissa näyttää vaatimattomalta. Mutta kun kaikkien brexitiä vastustavien puolueiden äänestäjät lasketaan yhteen, ovat puntit lähes tasan EU-vastaisten voimien kanssa.
 Brexit-puolue on eurovaalien ennakkosuosikki Brexit-puolue 35 % Liberaalidemokraatit 16 % Työväenpuolue 15 % Vihreät 10 % Konservatiivipuolue 9 % Change UK 5% Itsenäisyyspuolue UKIP 3% Muut 7% (Lähde: YouGov -tutkimuslaitos, 12-16 toukokuuta)
 London School of Economicsin professori  Iain Begg  arvelee, että EU-leirien välisen kamppailun voittajaa etsitään taskulaskin kädessä vaalitulosten selvittyä.
 – Britannian eurovaalit ovat tavallaan korvike uudelle kansanäänestykselle EU-jäsenyydestä. Britit pääsevät näyttämään brexit-kantansa äänestämällä jäsenyyttä kannattavia tai sitä vastustavia ehdokkaita.
 Varmalta eurovaaleissa näyttää se, että Britannian perinteiset pääpuolueet ottavat takkiinsa.
 Brexit-kaaoksen arkkitehti konservatiivipuolue saattaa kokea kaikkien aikojen tappion ja jäädä kisassa jopa viidenneksi.
 Myös oppositiossa olevalle työväenpuolueelle povataan vaisua vaalimenestystä. EU-myönteiset labourin kannattajat rankaisevat puoluetta siitä, että se ei ole luvannut uutta kansanäänestystä EU-jäsenyydestä.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio yrittää äänestää belgialaista – lue tästä ja Viron maineongelmista Eurooppa-kirjeestä Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Kokeile, kuulutko Suomeen vai olisiko sinun sittenkin pitänyt syntyä Ranskaan tai Unkariin – testaamalla löydät toisen kotimaasi
 Eurovaalit voivat muokata puolueiden EU-linjaa
 Britanniassa eurovaalit ovat perinteisesti olleet euroskeptisten voimannäyttö – Nigel Farage esimerkiksi voitti vuoden 2014 vaalit ollessaan itsenäisyyspuolue UKIPin johtaja. Kovin pitkälle meneviä johtopäätöksiä eurovaalien tuloksesta kannattaa siis varoa, vaikka Brexit-puolue voittoon rynnistäisikin.
 Vaaleilla voi kuitenkin olla vaikutuksia Britannian brexit-ratkaisuihin.
 Jos brexit-puolueen murskavoitto toteutuu, voi keskustelu eroamisesta ilman sopimusta käynnistyä uudelleen, vaikka Britannian parlamentti onkin jo kertaalleen hylännyt tämän vaihtoehdon.
 Brexit-puolueen kannattajat odottavan puolueen johdon saapumista paikalle. Kuva Lontoossa tiistaina järjestetystä tilaisuudesta. Andy Rain / EPA
 Toisaalta brexitiä vastustavien pienten puolueiden menestys voi saada työväenpuolueen johtajan  Jeremy Corbynin  kääntymään uuden EU-jäsenyysäänestyksen kannalle.
 Vaaleista tuskin on brexit-tukkisuman räjäyttäjäksi. Britanniassa kansalaismielipide on edelleen selvästi jakaantunut ja brexit-prosessi junnaa kaikella todennäköisyydellä paikoillaan eurovaalien jälkeenkin.
 Brexitööri Nigel Faragella ei ollut tarjota Brentwoodissa uusia ratkaisuja, jos ja kun hänet jälleen europarlamenttiedustajaksi valitaan.
 – Minäkö muka sabotoisin EU:n toimintaa? Minä olen ollut euroedustaja jo 20 vuoden ajan. Kaikki ovat varmasti yhtä mieltä siitä, että olen ollut äärimmäisen rakentava koko ajan! sanoo Farage ja nauraa makeasti päälle.
 Britannian edustajat ottavat paikkansa europarlamentissa, jos maan EU-eroa ei ole pantu täytäntöön 2. heinäkuuta mennessä.
 Lue lisää:
 Ohjat yksissä käsissä, linjaukset auki ja rahoitus epäselvä – Tällainen on Nigel Faragen rakettimaisesti nouseva Brexit-puolue
 Nigel Farage perustaa brexit-puolueen
 Britannian tunnetuin brexit-juhta jätti puolueensa – Nigel Faragen mukaan Ukipin nykyjohdolla on "pakkomielle islamista"

Haaveet nopeasta brexitistä tai uudesta kansanäänestyksestä vaihtuivat eurovaaleihin – Britanniassa vaaleista toivotaan selvyyttä brexit-kaaokseen


Summary: Kumppanuuden tarkoitus on selvittää, mitä sähkö- ja hybridilentokoneen kehittäminen laajamittaiseen kaupalliseen käyttöön vaatisi.

Skandinaavinen lentoyhtiö SAS ja  lentokonevalmistaja Airbus  pyrkivät yhteistöllään naulamaan vaatimukset, mitä täyssähkö- ja hybridimoottorikoneiden tuominen kaupallisen lentoliikenteen piiriin vaatisi.
 – Jos tällainen toteutuu, se mullistaa lentoliikenteen päästöt, sanoo SAS:n toimitusjohtaja  Richard Gustafson  tiedotteessaan.
 Yhteistyöprojektin on määrä alkaa kesäkuussa ja jatkua vuoden 2020 loppuun asti. Tarkoitus on analysoida koko lentämisen ekosysteemin vaatimukset koneista lentokenttiin alan siirtämiseksi käyttämään uusiutuvaa energiaa.
 Projektiin otetaan mukaan myös uusiutuvaa energiaa toimittava energiayhtiö.
 Airbusin E-Fan sähkölentokoneen prototyyppi esiteltiin Merignacissa Ranskassa huhtikuussa 2014. Caroline Blumberg / EPA
 Airbusilla on ollut käynnissä jo useita vuosia E-Fan X -nimellä tunnettu projekti, jossa se on tutkinut ja kehittänyt sähkö- ja hybriditekniikkaa sovellettavaksi kaupalliseen lentämiseen.
 Lentoyhtiöt kamppailevat paraikaa päästöjen kanssa, kun matkustajien tietoisuus lentotoiminnan ilmastoa kuormittavasta luonteesta on kasvanut.
 Lentämisestä on tullut yksi merkittävimmistä suomalaisten  ilmastoa rasittavasta toiminnasta . Lisäys Suomessa johtuu yksinomaan lisääntyneistä ulkomaanlennoista.
 Ruotsissa puolestaan  leviää flygskam-ilmiö , joka tarkoittaa lentomatkailun vuoksi tunnettavaa häpeää. Ruotsalaisten lentoasemien matkustajaluvut ovat pitkän nousukauden jälkeen kääntyneet selkeään laskuun.

Airbus ja SAS kumppaneiksi kehittämään sähkö- ja hybridilentokonetta – "Onnistuessaan olisi mullistavaa päästöille"


Summary: Apulaisprofessori Olli Norros sanoo, että syytetyille lähetettyä vahingonkorvausvaatimusta ei ole yksilöity riittävästi.

Helsingin yliopiston apulaisprofessori  Olli Norros  arvioi, että Kittilän kuntapäättäjille lähetetty vahingonkorvausvaatimus on kirjoitettu hyvin yleisellä tasolla. Hänen mukaansa vahingonkorvausvaatimukset pitäisi yksilöidä niin, että niiden peruste käy ilmi kohtuullisen selvästi.
 Kittilän kunnan lähettämässä vaatimuskirjeessä kaikilta syytetyiltä vaaditaan yhteisvastuullisesti korvausta kaikista niistä kustannuksista, joita kunta laskee syntyneen kunnanjohtaja  Anna Mäkelän  laittomasta irtisanomisesta. Kulut on eritelty ylimalkaisesti.
 – Minä en kirjeen perusteella ymmärrä, miten nämä kustannuserät ovat yhteydessä väitettyyn menettelyyn eli lainvastaiseen irtisanomiseen. Mutta se ei välttämättä ole ongelma, koska kirjeen saaneet henkilöt todennäköisesti tietävät, mistä kustannuksista on kysymys.
 Asia ratkaistaan jokaisen kohdalla erikseen
 Norroksen mukaan kyse on siitä, pystyykö kukin kirjeen saaja varmasti ymmärtämään, miksi kunnalle on aiheutunut kuluja esimerkiksi tilapäisestä valiokunnasta ja miksi hän on siitä vastuussa. Norrosta arveluttaa se, onko kaikille selvää syy-yhteys tekojen ja kustannusten välillä.
 – Arviointi on kuitenkin tapauskohtaista. Tämän vanhentumisen katkaisukysymystä pitää arvioida kunkin velallisen kohdalla erikseen. Onko juuri tämä velallinen saanut laissa edellytettävät tiedot velan perusteista ja määristä kohtuudella vaaditulla tavalla, jotta vanheneminen katkeaa?
 Norros on arvostettu vahingonkorvausoikeuden asiantuntija.
 Korvausvaatimus lähetettiin liian myöhään?
 Toisaalta korvausvaatimukset on ehkä lähetetty liian myöhään, sillä Pohjois-Suomen hallinto-oikeus totesi Mäkelän irtisanomisen laittomaksi yli kolme vuotta sitten. Tosin lainvoimainen päätös tästä annettiin vasta kesäkuussa 2016 eli alle kolme vuotta sitten.
 Vahingonkorvausvelkaa ei voi vaatia enää kolmen vuoden kuluttua vahinkoon johtaneen teon vastuullisuuden toteamisesta. Norros ei kuitenkaan halua arvioida, onko niin käynyt jo tässä tapauksessa.
 Yle ei ole saanut tietoonsa sitä, miksi kirjeet lähetettiin vasta nyt. Kittilän kunnanhallitus hyväksyi jo maaliskuussa 2018 päätöksen lähettää korvausvaatimuskirje kaikille niille luottamushenkilöille, joita syytetään muun muassa kunnanjohtaja Anna Mäkelän laittomasta irtisanomisesta.
 Silloinen vs. kunnanjohtaja  Sanna Ylinampa  esitti kunnanhallitukselle, että se antaisi vahingonkorvausvelan vanhentumisongelman asianajajan selvitettäväksi. Kunnanhallitus päätti kuitenkin lähettää korvausvaatimuksen syytetyille  Marita Toivasen  (vas.) ehdotuksesta.
 Ylinampa ei pannut päätöstä täytäntöön, vaikka hän oli Kittilän vs. kunnanjohtajana vuoden loppuun asti. Tämän teki vasta kunnanjohtaja  Antti Jämsén  toukokuussa 2019.
 Kuntapäättäjät vähäsanaisia
 Maanantaina Yle sai tiedon, että  Kittilän kunta on alkanut vaatia vahingonkorvauksia  syytteitä saaneilta luottamushenkilöiltään. Kunnasta ei löytynyt maanantaina sellaista henkilöä, joka olisi halunnut kommentoida tietoa.
 Tiistaina vs.  kunnanjohtaja Antti Jämsén  kertoi , että hän on laittanut perintäasian liikkeelle, mutta kyse on vain varotoimesta, jolla keskeytetään vahingonkorvausten vaatimisoikeuden vanhentuminen.
 Jämsénin mukaan näitä korvauksia, joista haastemiehet ovat toimittaneet jo maksuvaatimuksen, ei ole tarkoitustakaan maksatuttaa kuntapäättäjillä vaan varsinaisista vahingonkorvauksista päätetään erikseen, jos virkarikossyytteet etenevät lainvoimaisiin tuomioihin.
 Apulaisprofessori Olli Norros sanoo myös, että tällaisia yksilöimättömiä korvausvaatimuksia ei tarvitse maksaa.
 Syytetyiltä karhutaan 160 000 euroa
 Kittilän kunta vaatii virkarikossyytteessä olevia luottamusmiehiä maksamaan 160 000 euroa yhteisvastuullisesti. Summa tekee lähes 6 000 euroa jokaista syytettyä kohti, mutta yhteisvastuullisia korvausrahoja ei peritä välttämättä kaikilta samansuuruisena.
 Korvauksen perusteena on kunnanjohtaja Anna Mäkelänlaiton irtisanominen ja siitä Kittilän kunnalle aiheutuneet menot. Niihin on laskettu kustannukset, jotka syntyivät muun muassa kunnanjohtajan erottamista valmistelleen tilapäisen valiokunnan toiminnasta ja  lakiteknisestä neuvonnasta .
 Näihin kuluihin eivät sisälly kunnanjohtaja  Anna Mäkelälle maksetut korvaukset , joiden yhteissumma on samaa suuruusluokkaa.
 Lapin käräjäoikeus antanee tuomiot Mäkelän laittomaan irtisanomiseen liittyvästä virkarikosvyyhdistä kesäkuussa.

Asiantuntija: Kittilän kunta saattaa menettää vahingonkorvaukset Kittilän kuntasotkuista


Summary: Lähes joka toinen yritys on kyselyn mukaan muuttanut yhtiön päämääriä ilmastonmuutoksen takia.

Ilmastonmuutos näkyy jo monen yrityksen arjessa.
 Markkinoinnin palveluyhtiö Avidlyn tekemän kyselyn mukaan vielä pieni osa yrityksiä näkee ilmastonmuutoksen mahdollisuutena laajentaa toimintaa. Sen sijaan lähes joka toinen yritys on jo ottanut ilmastonmuutoksen huomioon toiminnassaan.
 Ilmastonmuutos on kyselyn mukaan tullut osaksi yrityksiä. Joka toinen yrityksen edustaja kertoo, että muutos herättää työpaikalla ainakin keskustelua sen aiheuttamasta uhasta.
 Nyt jo kolmannes vastanneista eri alojen yrityksistä ilmoittaa, että uhan takia muutokseen vastaamiseen vaaditaan toimia myös yrityksiltä.
 Ilmastotietoisuus on yleistynyt nopeasti, kun tuloksia vertaa vajaan kahden vuoden takaiseen Elinkeinoelämän keskusliiton  kyselyyn . Yhä useampi yrityksistä on muuttanut samalla suhtautumistaan siinä, että muutos vaikuttaa myös liiketoimintaan. Näin ajattelee nyt joka kolmas vastanneista.
 Entistä useampi yrittäjä ajattelee, että muutokseen voi myös vaikuttaa omalla toiminnalla ja mahdollisesti osa voi hyötyä siitä.
 Mikko Airikka | Yle
 Huoli on muuttunut vastanneissa yrityksissä myös käytännön toimiin. Noin 40 prosentilla vastaajista ilmastonmuutoksen hillintä näkyy arvoissa ja strategiassa.
 Ympäristötietoisuus tuo tai vie töitä
 Yksi toimintaansa muuttanut yritys on vantaalainen nostopalveluyritys Janneniska. Yhtiön johtoryhmässä mietitään jo jatkoa työlle, jonka tuloksena yhtiössä käytetään muun muassa uusimpia nostoautoja ja tuetaan työmatkapyöräilyä.
 – Meillä ei ole asiaa työmaille, jos meidän asiat eivät ole kunnossa, kertoo talousjohtaja  Reijo Myllymäki  asiakkaiden muuttuneista vaatimuksista ympäristön suhteen.
 Myllymäen mukaan kuluneen vuoden aikana ilmastohuoli on tullut entistä useammin esille niin yrityksessä kuin heidän asiakkaissa. Janneniskassa tilannetta pidetään uhan sijaan mahdollisuutena. He huoltavat autoillaan entistä enemmän myös tuulivoimaloita.
 Myllymäki myöntää, että vaatimukset ympäristöstä paremmin huolehtimiseen tulevat asiakkailta. Esimerkiksi yhtiön dieselkäyttöiset nostoautot täyttävät nykyään tiukimmat Euro 6 -hiukkaspäästönormit. Hän sanoo, että erityisesti pörssikokoluokan yritykset ja kunnat vaativat, että käytössä on uutta kalustoa.
 Myös sähkö on jo osittain käytössä yhtiön autoissa ja täyssähköautot yleistyvät alalla vähitellen.
 Janneniskan talousjohtaja Reijo Myllymäki ja huoltovastaava Joonas Heinonen yläilmoissa. Rinna Härkönen / Yle
 – Se on tulevaisuutta ja olemme valmiita investoimaan siihen.
 Melko moni myös Avidlyn tekemässä kyselyssä tuntuu ajattelevan samalla tavalla, sillä neljännes vastaajista uskoo hyötyvänsä kunnolla ilmastonmuutoksesta.
 Vastuullisuus on levinnyt kaikenkokoisiin yrityksiin
 Janneniskan Myllymäen mukaan yhtiössä on kova tahto selvittää, ymmärtää ja puuttua oman toiminnan ympäristötaseeseen ja ilmaston kannalta tärkeään hiilijälkeen. Yhä useampi yrityksen asiakas on muuttanut tapojaan, viime aikoina myös pienet ja keskisuuret yritykset.
 – Tämä lisääntyy koko ajan. Jokainen meidän asiakas edellyttää, että meillä on nämä asiat kunnossa.
 Kyselyssä lähes joka kolmas yritys on selvityttänyt myös toimintansa hiilijäljen.
 Esimerkkinä yritysten yleistyneestä ympäristötietoisuudesta Myllymäki mainitsee ison yhteistyöhankkeen. Mahdollinen kumppani teki Janneniskasta ensin ympäristöselvityksen, jotta keskusteluja edes voitiin jatkaa. Janneniska läpäisi ulkopuolisen testin, ja keskusteluja uudesta laajasta yhteistyöstä ympäristötoimialalla ollaan nyt viimeistelemässä.
 Janneniskalla on yhtiön mukaan kova tahto tietää omat ympäristöjälkensä.   Janneniska
 Kyselyn mukaan kolmannes yrityksistä kertoo, että heillä on esimerkiksi alettu säästää energian käytössä omissa kiinteistöissä. Kyselyn mukaan yksi keskeisistä yritysten keinoista parantaa omaa ilmastojälkeään on miettiä liikematkustamisen määriä ja tapoja. Lähes joka kolmas yritys kertoi tehneensä harkintaa matkojen suhteen.
 Viidesosa kyselyyn vastanneista ei ollut muuttanut tai muuten reagoinut ilmastonmuutokseen millään tavalla. Suurimpana syynä tähän mainittiin, ettei ole ollut aikaa. Viidennes kielteisesti vastanneista ilmoitti, että ilmastotoimet ovat liian kalliita.
 Kyselyyn vastanneista reiluista 150 eri toimialojen yrityksistä yksittäiset kertoivat, ettei toiminnan uudelleen miettimiseen ja muuttamiseen ole ollut tarjolla tietoa. Kysely tehtiin digitaalisesti ja sitä markkinoitiin myös Avidlyn kautta sosiaalisessa mediassa yritysten edustajille.
 Pieni osa yrityksistä on hyvittänyt tai jollakin toisella tavalla yrittänyt mitätöidä ilmastopäästöjään.
 Lue myös:
 Suomen teollisuuden uusi avaus ilmastotalkoissa: Firmat ovat valmiita luopumaan satojen miljoonien yritystuesta jos sähköveroa lasketaan
 Teollisuusjohtaja patistaa Suomea tekemään tiukkaa ilmastopolitiikkaa – jopa vihreiden tavoitteet saavat kiitosta

Huoli ilmastonmuutoksesta on vallannut jo pienemmätkin suomalaisyritykset – "Työmailla vaaditaan, että meidän ympäristöasiat on kunnossa"


Summary: Uhri oli ollut katolla rakennustöissä ja pudonnut toistaiseksi tuntemattomasta syystä.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Järvenpäässä Lidlin jakelukeskuksen yhteydessä olevalla rakennustyömaalla on tapahtunut kuolemaan johtanut työtapaturma, kertoo  Itä-Uudenmaan poliisilaitos .
 Poliisin mukaan vuonna 1961 syntynyt mies tippui noin 20 metrin korkeudesta ja menehtyi tapahtumapaikalle.
 Poliisi kertoo, että uhri oli ollut katolla rakennustöissä ja pudonnut toistaiseksi tuntemattomasta syystä.
 Lidlin viestinnän mukaan onnettomuus on tapahtunut jakelukeskuksen yhteydessä olevalla laajennustyömaalla. Viestinnästä todetaan, että poliisi ja aluehallintovirasto selvittävät asiaa.
 Itä-Uudenmaan poliisi kertoo tutkivansa tapausta työtapaturmana sekä kuolemansyyn selvittämisenä.
 Saksalaisen kauppaketjun Lidlin Järvenpään jakelukeskuksen päärakennus on kooltaan 60 000 kerrosneliötä. Se otettiin käyttöön viime vuoden lopulla. Päärakennusta on tarkoitus laajentaa tämän vuoden aikana 12 500 neliöllä.
 Lue myös:
 Lidlin valtava jakelukeskus vihitään käyttöön
 Lidl kasvaa vauhdilla – Järvenpään jättimäinen jakelukeskus laajentaa heti
 Lidl avaa syksyllä massiivisen logistiikkakeskuksen Järvenpäähän – "suurin yksittäinen kaupunkiin tehty investointi"

Lidlin jakelukeskuksen työmaalla kuolemaan johtanut työtapaturma  – Uhri tippui 20 metrin korkeudesta