Summary: Teräsjätin suunnitelmat lisäävät painetta Keminmaan Laurila-Tornio -välisen junaradan sähköistämiselle.

Teräsyhtiö Outokumpu suunnittelee siirtävänsä Kemin kaivoksen ja Tornion tehtaiden väliset malmikuljetukset rautatielle. Tämä edellyttää, että Keminmaan Laurilan ja Tornion välisen radan sähköistys toteutuu.
 Elijärven kaivoksen kromimalmikuljetukset olisivat noin 1,1 miljoonaa tonnia, joten radalla liikkuvan tavaran määrä moninkertaistuisi nykyisestä, kertoo tehtaiden välisistä kuljetuksista vastaava ostopäällikkö  Jyrki Sandelin  Outokummulta.
 – Tornion tehtaalle on tulossa tuotantoa muilta laitoksilta ja sitä edelleenlähetetään muun muassa Ruotsiin tehtaille. Näin rautatiekuljetusvaihtoehto tulee meille merkittävästi tärkeämmäksi. Kemin kaivoksen kuljetusten siirto rautateille on vielä isompi hanke, Sandelin kertoo.
 Tällä hetkellä yhtiö kuljettaa Kemin kaivoksesta peräisin olevan kromimalmin Tornion tehtaille rekka-autoilla. Nykyisin Elijärveltä lähtee malmirekka Tornioon puolen tunnin välein.
 Hiilidioksidipäästöt jopa nollaan
 Myös Outokumpu joutuisi investoimaan Tornion tehtaan päässä rikasteen purkuun muutaman miljoonan verran. Ympäristöarvot ovat suuressa roolissa, kun päätös aikanaan syntyy, sanoo Sandelin.
 – Rautatiekuljetukset pienentäisivät merkittävästi meidän hiilidioksidipäästöjä paikallisesti eli Kemin kaivoksen ja Tornion tehtaan välillä. Ostamalla päästövapaata sähköä se käytännössä voitaisiin nollata.
 Sandelin kertoo, että sähköisen radan valmistumisen jälkeen kromimalmi voisi kulkea raiteilla kahden-kolmen vuoden siirtymäajalla.
 Kuljetusten siirto kiskoille kasvattaisi merkittävästi hallitusohjelmaan kirjatun Keminmaan Laurilan ja Tornion välisen junaradan sähköistyksen kustannustehokkuutta ja merkittävyyttä.
 Vaatii erillispäätöksen budjetissa
 Hanke on kirjattu nykyhallituksen hallitusohjelmaan ja parhaillaan Väylävirastossa tehdään siihen liittyvää esiselvitystä. Laurila-Tornio välin junaradan sähköistyksen varsinainen suunnittelu voisi käynnistyä jo ensi vuonna, kun esiselvitykset on tehty, sanoo toimialajohtaja  Mirja Noukka  Väylävirastosta.
 Toteuttaminen vaatii kuitenkin erillistä päätöstä valtion talousarviossa.
 – Rajasilta vaikuttaa aika paljon kustannuksiin. Itse sähköistys on muutaman vuoden projekti, mutta sillan suunnittelu ja rakentaminen vaikuttaa aikatauluun paljon. Katsotaan missä ollaan tällä hallituskaudella, muotoilee Noukka.
 Laurila-Tornio välin junaradan sähköistyksen kustannusarvio on tällä hetkellä hieman yli 10 miljoonaa euroa. Tämän päälle tulee vielä Tornionjoen Suomesta Ruotsiin ylittävän rautatiesillan korjaamisen tai mahdollisen uudelleen rakentamisen kustannukset.
 Outokummun kuljetukset vaatisivat radan sähköistyksen pääradan varresta Kemin kaivokselle ja Tornion tehtaalle saakka. Tämä lisäisi kustannuksia noin kolmen miljoonan euron verran.
 Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Tulevaisuudessa myös kuorma-autot ja joukkoliikenne liikkuvat sähköllä – Kysyimme 4 olennaisinta kysymystä aiheesta asiantuntijoilta
 Keminmaa-Tornio -radan sähköistyksen kokonaisrahoitus yhä auki
 Suomi ja Ruotsi aloittavat yhteistyön odotetusta maiden välisestä junayhteydestä – "Voitto koko Suomelle"

Outokumpu haluaa siirtää miljoonien tonnien malmikuljetukset kumipyöriltä kiskoille – päästöt voidaan jopa nollata, mutta rataväli tarvitsee sähköt


Summary: Ehdonalaisella ollut mies viilsi kurkun auki uhriltaan ja sai yli 12 vuotta vankeutta.

Vaasan hovioikeus on koventanut uhriltaan kurkun leikanneen miehen tappotuomiota. Hovioikeus katsoi, että teko oli keskimääräistä selvästi vakavampi ja tuomitsi hänet kahdeksitoista vuodeksi ja kolmeksi kuukaudeksi vankeuteen.
 Rangaistus on kova, sillä yleisesti taposta saa noin 9 vuotta vankeutta. Tuomiota kovensi se, että syytetty oli tekohetkellä edellisestä tapporangaistuksesta ehdonalaisessa ja näin ollen edellistä tuomiota oli vielä jäljellä. Kyseessä on niin sanottu yhdistelmärangaistus.
 Tappo tapahtui yksityisasunnossa Huutoniemellä huhtikuussa 2018. Mies oli pahoinpidellyt, sekä lopulta viiltänyt tai lyönyt uhria puukolla kaulaan ja uhri oli menehtynyt. Miehelle tehtiin mielentilatutkimus, jossa hän osoittautui syyntakeiseksi.
 Sekä vastaaja että syyttäjä ja uhrin omaiset valittivat käräjäoikeuden tuomiosta. Syytetty väitti tekoaan hätävarjeluksi, mutta hovioikeus ei pitänyt tätä uskottavana kuolemansyylausunnon perusteella. Syyttäjän mukaan käräjäoikeuden tuomio oli liian lievä. Käräjäoikeuden tuomio oli kuukauden lyhyempi.
 Tuomiosta voi vielä hakea valituslupaa korkeimmalta oikeudelta.

Hovioikeus antoi kovan tuomion taposta – mies viilsi uhriltaan kurkun auki Vaasan Huutoniemellä


Summary: Torstaisessa palossa menetti omaisuutensa toistakymmentä perhettä. SPR:n avulla heille on saatu ensihätään esimerkiksi vaihtovaatteet.

Vaasassa torstaina  iltapäivällä palaneen  kerrostalon palonsyyntutkinta alkanee nyt perjantaina.
 Vielä perjantaiaamuna pelastuslaitos  oli paikalla  varmistamassa aluetta ja keräämässä sammustuskalustoa pois.
 Kuningattarenpolulla palanut kolmikerroksinen talo on ympäröity pelastuslaitoksen eristysnauhalla ja alueella liikkuminen on kielletty. Eristeltyllä alueella voi olla esimerkiksi irtonaisia osia, jotka aiheuttavat vaaraa.
 Pohjanmaan pelastuslaitoksen paloesimies  Esa Mäki  katsoo talon rauniota ja toteaa, että talossa ei asuttane pitkään aikaan, jos enää ollenkaan.
 Ensimmäisestä kerroksesta alkanut palo levisi kerrostalon kattorakenteisiin. Palonsyyntutkinta selvittänee tapahtumakulkua, mutta kysyttäessä Mäkikin asiaa pohtii.
 – Olisko ollut parvekkeen ulkopuolella sen verran palavaa materiaalia, että palo on päässyt kiipeämään katolle ulkokautta, Mäki miettii.
 Pohjanmaan poliisi toivoo saavansa palopaikalta kuvia ja videotallenteita. Niitä kaivataan etenkin ajalta ennen palokunnan saapumista paikalle.
 Apua asukkaille
 Suomen punaisen ristin Vaasan suomalainen osasto hälytettiin torstaina iltapäivällä mukaan auttamaan tulipalossa kotinsa menettäneitä perheitä. Pyyntö tuli sosiaalipäivystyksestä.
 Asuntoja palaneessa talossa oli lähes kaksi kymmentä. SPR:n mukaan perheet olivat enimmäkseen aikuistalouksia.
 – Sosiaalipäivystyksestä soiteltiin talon asukkaille ja varmistettiin, että kaikki olivat saaneet tiedon tapahtuneesta, suomalaisen osaston puheenjohtaja  Kristiina Brisk-Mosander  sanoo.
 Palaneen talon asunnoista ei päässyt hakemaan mitään omaisuutta, joten heti torstaina SPR:n koulutetut vapaaehtoiset kävivät kaupassa hakemassa evakuoiduille perustarvikkeita.
 – Meillä on ohjeellinen ostoslista siitä, mitä ostetaan apua tarvitseville ensihätään. Osa ihmisistä oli ilman takkia tai kenkiä, ja nyt jokainen on saanut vaihtovaatteet ja esimerkiksi hygieniatuotteita, Brisk-Mosander sanoo.
 Antti Haavisto / Yle
 Ostoksia jatketaan perheiden kanssa vielä tänään. Brisk-Mosander kertoo, että rahat tulevat SPR:n katastrofirahastosta.
 – Voin sanoa, että eilen käytettiin suunnilleen osastomme viime viikolla keräämän Nälkäpäivä-keräyksen tuoton verran rahaa. Todennäköisesti katastrofirahastosta palautuu Vaasaan nyt enemmän kuin mitä osastomme keräsi, Brisk-Mosander arvioi.
 Varsinaisen henkisen kriisiavun järjestää tulipalossa kotinsa menettäneille joku muu taho kuin SPR:n suomalainen osasto. Vapaaehtoiset on kuitenkin koulutettu myös henkiseen tukeen ja jos joku haluaa esimerkiksi ostoksia tehdessä jutella tapahtuneesta, häntä kuunnellaan ja tarvittaessa henkilö ohjataan oikeanlaisen avun piiriin.
 Yksityisten tahojen järjestämien keräysten suhteen Brisk-Mosander toteaa, että niissä on huolehdittava huolellisesta avun koordinoinnista.
 – Hyvä, että halutaan auttaa. Nämä ihmiset ovat kuitenkin jo kokeneet kriisin, on huolehdittava, että he saavat juuri sitä apua, mitä tarvitsevat. Ei esimerkiksi niin, että aikuiset saavat lastenvaatteita tai joku perhe viisi kahvinkeitintä, Brisk-Mosander muistuttaa.
 Vanhan Vaasan kerrostalopalo työllistää palokuntaa vielä pitkään –"Käytiin sammuttamassa yksi palopesäke hetki sitten"
 Yksi vietiin sairaalaan kerrostalopalosta Vaasassa – poliisi toivoo kuvia ja videoita palopaikalta

Palonsyyntutkinta Vaasan kerrostalopalosta alkaa – SPR auttaa kotinsa menettäneitä: "Osa ihmisistä oli ilman takkia ja kenkiä"


Summary: Kriisityön johtoryhmän tavoitteena on, että kaikki kriisille altistuneet henkilöt pääsisivät kriisityön piiriin.

Kuopion kaupunki ei aio jättää lapsia ja nuoria yksin ajatustensa kanssa tiistaina Savon ammattiopistossa tapahtuneiden väkivallantekojen jälkeen.
 Kuopion kaupunki on lähestynyt  kuopiolaisia tiedotteella , jossa annetaan ohjeita miten selviytyä kriisistä ja muistutetaan, ettei lapsia ja nuoria saa jättää yksin.
 – Tärkeitä keinoja lapsen tukemiseen ovat läheisyys, syli ja rauhalliset keskustelut. Ne auttavat palauttamaan turvallisuuden tunnetta.
 Keskeisenä tavoitteena on, ettei kukaan kriisille altistunut jäisi huomioimatta.
 – Altistuneet kartoitetaan ja heitä kontaktoidaan, ettei syntyisi altistuneiden ryhmää, joka jäisi asianmukaisen kriisityön ulkopuolelle, Kuopion kaupungin vs. apulaiskaupunginjohtaja  Jari Saarinen  kertoo.
 Tiedote on laadittu kriisityön johtoryhmän torstaisessa kokouksessa, jossa käytiin läpi psykososiaalisen kriisityön kokonaisuutta ja jatkosuunnitelmia eri toimijoiden kanssa.
 Mukana kokoontumisessa oli myös Vantaan sosiaali- ja kriisipäivystys, joka oli avustamassa  Turun puukotusten kriisiavussa
 Keskusteluapua on saatavilla
 Kouluhyökkäyksen jälkeinen kriisityö jatkuu edelleen Kuopion kaupungin sosiaalipäivystyksen ja psykososiaalisen kriisityöryhmän ja Suomen Punaisen Ristin yhteistyönä.
 Suomen Punaisen Ristin henkisen tuen kriisipiste on auki Kuopion keskustassa sunnuntai-iltaan saakka. Myös Savon ammattiopistolla on tarjolla keskusteluapua perjantaina Suomen Punaisen Ristin vapaaehtoisten toimesta.
 Kuopion kaupunki järjestää kaikille apua tarvitseville yksilöllistä apua sosiaalipäivystyksen kautta. Kuopion kaupungin sosiaalipäivystyksen puhelinnumero on 044 718 3930.
 Kuopion ilta- ja viikonloppuajan vastaanotto toimii KYS:in päivystyksen tiloissa, jonne voivat ottaa yhteyttä henkilöt, joilla on erityisiä oireita, kuten esimerkiksi unettomuutta, voimakasta ahdistuneisuutta. Palveluun hakeudutaan puhelinnumeron 116 117 kautta.
 Lisäksi jatkotoimenpiteenä Kuopion kaupunki ja muut organisaatiot aikovat selkiyttää puhelinnumeroitaan.
 Lue lisää:
 Kuopion kouluhyökkääjä on sulkeutunut nuori mies, joka kirjoitti kaksi laudaturia – lukiokaveri kuvaa "täysin näkymättömäksi"
 KRP: Kouluiskusta epäillyn vangitsemisvaatimus on valmisteilla, "hän on kertonut tiistaipäivän tapahtumien kulusta"
 Nämä asiat Kuopion koulusurmasta tiedetään: Vasta opintonsa aloittanutta tekijää voidaan kuulla, kun hän pääsee tehohoidosta, KRP pyytää kaikkia mahdollisia vihjeitä
 Kuopion kaupunki muistuttaa tiedotteessa, että lapsia ja nuoria ei saa jättää yksin ajatusten kanssa

Kuopion kouluiskun jälkeinen kriisityö jatkuu – Kuopion kaupunki järjestää yksilöllistä keskusteluapua kaikille tarvitseville


Summary: Usea tutkimukseen osallistunut kertoi jättäneensä politiikan tai harkitsevansa sitä vihapuheen vuoksi.

Kolmannes kuntapäättäjistä ja melkein puolet kansanedustajista tai heidän avustajistaan on ollut vihapuheen kohteena luottamus- tai virkatehtäviensä takia, kertoo tuore tutkimus. Lisäksi kaksi kolmesta päättäjästä arvioi julkisessa keskustelussa esiintyvän vihapuheen lisääntyneen viime vuosina.
 – Vihapuheen taustalla voi olla impulsiivinen toiminta, mutta sitä käytetään myös tietoisesti poliittiseen painostukseen. Silloin tavoitteena on jonkun henkilön tai poliittisen näkemyksen vaientaminen, tutkija  Aleksi Knuutila  sanoo.
 "Viha vallassa: Vihapuheen vaikutukset yhteiskunnalliseen päätöksentekoon" -tutkimuksessa selvitettiin yhteiskunnalliseen päätöksentekoon vaikuttavan vihapuheen laajuutta, luonnetta ja vaikutuksia.
 Vihapuhetta kokeneet kertovat sen vaikuttaneen toimintaansa melko vahvasti. Puolet kuntapäättäjistä kertoi sen vähentäneen heidän luottamustaan tuntemattomiin ihmisiin, ja 42 prosentilla halu osallistua julkiseen keskusteluun oli vähentynyt. Usea tutkimukseen osallistunut kertoi jättäneensä tai jättävänsä politiikan tai harkitsevansa sitä vihapuheen vuoksi.
 Kyseessä on ensimmäinen Suomessa tehty tutkimus, jossa on kartoitettu vihapuheen vaikutuksia yhteiskunnalliseen päätöksentekoon. Tutkimusaineisto koostuu 14 teemahaastattelusta, koneoppivien mallien avulla luokitelluista Twitter-keskusteluista sekä kuntiin ja eduskuntaan lähetetyn kyselyn vastauksista, joita oli reilut 1 300.
 Tutkimuksessa vihapuheella tarkoitetaan halventavia, uhkaavia tai leimaavia ilmaisuja, jotka liittyvät puheen kohteen henkilökohtaisiin ominaisuuksiin tai joiden taustalla on suvaitsemattomuus.
 Aktiivisuus sosiaalisessa mediassa liittyy vihamielisten viestien kohteeksi joutumiseen
 Moni tutkimukseen osallistunut poliitikko koki puoluesidoksensa olevan syynä sille, että hän valikoituu vihapuheen kohteeksi. Vihapuheen tavoitteena ei ollut pelkästään puolueen ajamiin päätöksiin vaikuttaminen, vaan puoluejäsenyys itsessään nähtiin yksilöä leimaavana piirteenä, joka saattoi synnyttää vihapuhetta, tutkimuksen tiedotteessa sanotaan.
 Tutkimuksessa tunnistettiin 200 Twitter-tiliä, joilta lähetettiin puolet kaikista poliitikoille Twitterissä välitetyistä vihamielisistä viesteistä. Nämä tilit ovat jakautuneet kahteen erilliseen ryhmittymään, jotka edustavat toisilleen vastakkaisia ideologisia suuntauksia. Suurin osa, noin 75 prosenttia, vihamielisestä viestinnästä on peräisin maahanmuuttovastaisesta ryhmittymästä.
 Aktiivisuus sosiaalisessa mediassa näyttää liittyvän vihamielisten viestien kohteeksi joutumiseen: Vain harva yli 500 tviittiä tarkastelujakson aikana lähettänyt kansanedustaja ei kohdannut merkittävää määrää häirintää. Aktiivisuus sosiaalisessa mediassa ei kuitenkaan näytä olevan edellytys häirinnän kohteeksi joutumiselle, tutkimuksessa sanotaan.
 Näkyvimmillä paikoilla olevat poliitikot, kuten puoluejohtajat, eivät yleensä osallistu vahvasti Twitter-viestintään. Tästä huolimatta kaikki vuoden 2019 vaalien aikaan puoluejohtajana toimineet, lukuun ottamatta sinisten  Sampo Terhoa  ja RKP:n  Anna-Maja Henrikssonia , kohtasivat merkittävän määrän häirintää.
 – Myös maahanmuuttajataustaiset miehet, kuten SDP:n  Abdirahim Hussein , vihreiden  Ozan Yanar  ja SDP:n  Hussein al-Taee  sekä vasemmistoliiton  Suldaan Said Ahmed  lähettivät selvästi keskimääräistä vähemmän Twitter-viestejä, mutta kohtasivat merkittävän määrän häirintää, tutkimuksessa sanotaan.
 – Tulosten pohjalta vaikuttaa siltä, että julkisuudessa esiintyvät maahanmuuttajataustaiset ehdokkaat joutuvat erityisen helposti häirinnän kohteeksi.
 Pelkkä vihapuheen uhka vaikuttaa poliittiseen osallistumiseen. Neljännes niistä päättäjistä, jotka eivät itse olleet vihapuheen kohteena, kertoi vihapuheen uhan vähentäneen halua osallistua julkiseen keskusteluun.
 Useat päättäjät kertoivat pelkäävänsä "kivityskampanjaa" sosiaalisessa mediassa. Tulokset osoittavat, että suvaitsemattomuuteen pohjaava häirintä vaikuttaa siihen, ketkä osallistuvat julkiseen keskusteluun ja hakevat luottamustehtäviin Suomessa.
 "Toimet ovat riittämättömiä"
 Nykyiset vihapuheen vastaiset toimet ovat sekä kyselyn että haastattelujen pohjalta riittämättömiä. Etenkin vaaliehdokkaat ja kunnanvaltuutetut jäävät usein ilman tukea joutuessaan vihapuheen kohteeksi.
 Tutkimuksen mukaan oikeudellisten toimien lisäksi myös muiden tekojen avulla voidaan torjua ja ehkäistä vihapuhetta. Tutkimuksen tekijät ehdottavat toimenpiteiksi päättäjien nykyistä vahvempaa arvojohtajuutta ja vihapuheen tuomitsemista, hyväksytyn puheen rajojen määrittelyä poliittisessa toiminnassa sekä sosiaalisen median alustojen vastuunkantoa.
 Tutkimuksen toteuttivat osana valtioneuvoston vuoden 2018 selvitys- ja tutkimussuunnitelman toimeenpanoa Open Knowledge Finland, Jyväskylän yliopisto ja Punos Research.

Tutkimus: Lähes puolet kansanedustajista tai heidän avustajistaan ollut vihapuheen kohteena tehtäviensä takia


Summary: Suomalaisten musiikinkulutus on mullistunut kymmenessä vuodessa. Rap ja pop jylläävät, rock sinnittelee keikkalavoilla.

Kesällä 2019 koskettaneimmat biisit JVG: Ikuinen vappu JVG: Frisbee Billie Eilish: Bad Guy Shawn Mendes & Camila Cabello: Señorita Ed Sheeran: I Don't Care Lauri Tähkä: Palavaa vettä Arttu Wiskari: Suomen muotoisen pilven alla Arttu Wiskari: Mökkitie Maustetytöt: Tein kai lottorivini väärin Lista on koottu kyselystä spontaaneiden vastausten perusteella.
 Harva kulki vielä vuosikymmenen alussa koko ajan luurit kiinni älypuhelimessaan. Nyt kolme miljoonaa suomalaista kuuntelee musiikkia kännykästään viikoittain. Kolme vuotta sitten luku oli miljoonan pienempi.
 Alle 20-vuotiaista 90 prosenttia on kuunnellut musiikkia kännykästään viimeisen viikon aikana.
 Taustamusiikkina arvostettu radio on säilyttänyt musiikkimarkkinoiden myllerryksessä suosionsa: lähes jokaisella suomalaisella on pari-kolme suosikkikanavaa, joita kuunnellaan ainakin silloin tällöin.
 Radio on yhä myös tärkeä kanava tuottajille silloin, kun uusi musiikki on lyönyt läpi digitaalisissa palveluissa, ja sitä levitetään sen jälkeen laajoille kansanjoukoille.
 Alle 25-vuotiaat eivät mielestään kuuntele musiikkia radiosta, mutta kuuntelevat kuitenkin: radio on usein taustalla auki, ja suurin osa nuorimmistakin osaa nimetä pari-kolme suosikkikanavaansa.
 Teoston ja Musiikintuottajat IFPI Finlandin tuoreen tutkimuksen mukaan kuluva vuosikymmen on silti ollut ennen kaikkea suoratoistopalveluiden juhlaa. Suoratoisto on ohittanut äänitemyynnin koko maailmassa.
 Spotify on suoratoistopalveluiden kiistaton ykkönen.  Ismo Pekkarinen / AOP
 Uudet suosikit valitsee teini Spotifyssa
 Pitkään liikkuneet huhut äänilevyn kuolemasta ovat kuitenkin osoittautumassa ennenaikaisiksi.
 Lue myös:   Jenni Vartiaisen Seili-albumi oli viimeinen kunniakierros cd-levylle
 Vaikka äänitteiden myynti suorastaan romahti vuosikymmenen alkupuolella, ovat vinyylilevyt nousseet viime vuosina uuteen suosioon. Monet vannoutuneet fanit haluavat omistaa suosikkiartistinsa albumin fyysisenä esineenä. Kivijalkojen levykaupoilla on pitkästä aikaa valoisammat ajat.
 Niissä myytävistä levyistä noin puolet on käytettyjä; sekä vinyylejä että cd-levyjä.
 Vinyylien myynti - uusien ja vanhojen - on viime vuosina reipastunut, Petra Ristola / Yle
 Suurin osa musiikinkuuntelusta keskittyy kuitenkin suoratoistopalveluihin. Niissä kuunnellaan lähinnä soittolistoja ja yksittäisiä kappaleita, ei juuri albumikokonaisuuksia.
 Valtaosa aivan uusista suosikkiartisteista on sellaisia, jotka alle 20-vuotiaat nostavat pinnalle kuunneltuaan niitä verkossa. Tämän hetken nuorten suosikit ovat luultavasti koko kansan korvissa muutaman vuoden viiveellä.
 Nuorimmat kuuntelevat musiikkia täysin eri tavalla kuin vanhimmat. Alle 25-vuotiaista 70 prosenttia kertoo kuunnelleensa musiikkia keskittyneesti viimeisen vuorokauden aikana, iäkkäämmistä sama osuus kerran viikon sisällä.
 Suomessa Spotifytä ja muita suoratoistopalveluita käyttää kaksi miljoonaa ihmistä viikossa, ja kolme miljoonaa ainakin kerran kuukaudessa. Nykysuomalainen käyttää keskimäärin kuutta eri digitaalista tai sosiaalisen median palvelua viikoittain.
 Erityisen kuunneltuja Suomessa ovat kotimaiset hitit  Sannista   Antti Tuiskuun . Kuluvan vuosikymmenen ilmiöihin kuuluu myös rapin ja popin liitto, jonka suuret kansanjoukot ovat ottaneet syleilyynsä.  JVG:n  ja  Cheekin  kaltaisista artisteista on tullut valtavirran suosikkeja.
 Cheek sammutti valot viime elokuussa, vaikka on ollut yksi vuosikymmenen pidetyimmistä liveartisteista. Nelli Kenttä / Yle
 Rock on katoavaa kansanperinnettä
 Rapin ja listapopin lisäksi suomalaisten supersuosikkien joukosta löytyy mausteeksi elektronista tanssimusiiikkia, ja vielä enemmän iskelmää.  Juha Tapio  on saavuttanut popahtavilla iskelmillään lähes kansallisen ikonin aseman, ja  Lauri Tähkä  on noussut suurten sarjaan iskelmällisellä rockillaan.
 Lauri Tähkä on noussut suursuosikkien sarjaan. Antti Haanpää / Yle
 Sen sijaan perinteisellä rock-musiikilla pyyhkii huonommin. Haloo Helsinki! kasvoi kitaravetoisella rockillaan jättimenestykseksi vuosikymmenen mittaan. Muuten sekä rockia että metallimusiikkia uhkaa luonnollinen poistuma, tai ainakin surkastuminen tosifanien kutistuvien joukkojen harrastukseksi.
 Lue myös:   Metallia kuuntelevilla on harmaata hiuksissaan
 Etenkään 10–12 -vuotiaita ei kyselyn mukaan raskaampi musiikki kiinnosta lainkaan. Rockia inhotaan tässä ikäryhmässä jokseenkin yhtä paljon kuin jazzia ja klassista. Livenä se kuitenkin vetää vielä.
 Tuska-festivaali veti tänä vuonna ennätysyleisön, mutta nuorimpiin kuulijoihin eivät heavy ja rock enää vetoa. Jussi Mankkinen / Yle
 Keikat vetävät ennätysyleisöjä
 Musiikkitapahtumia järjestetään koko ajan enemmän, ja ne myös vetävät yleisöä enemmän kuin koskaan.
 Tänä vuonna kaksi kolmasosaa suomalaisista on käynyt konsertissa, mikä on kaikkien aikojen ennätys. Joka neljäs kyselyyn vastannut kertoo käyneensä keikalla viimeisen kuukauden aikana.
 Vaikka rockin suosio hiipuu suoratoistopalveluissa, on sen asema livesuosiossa yhä omaa luokkaansa.
 Ykköstilaa hallitsee suomirockin dinosaurus Popeda, jonka muistaa nähneensä livenä puolitoista miljoonaa suomalaista yhtyeen uran aikana.
 Haloo Helsinki! on keikkatauolla vuoteen 2021.  Juuli Aschan, YleX
 Artisteja, joiden keikalla tai konsertissa on käynyt vähintään miljoona ihmistä, on Suomessa kymmenkunta.
 Popedan jälkeen miljoonalistalta löytyy muitakin rockiin luottavia: Eppu Normaali, Apulanta ja Haloo Helsinki!. Iskelmämusiikin puolella kansa on halunnut nähdä lavalla  Kaija Koon ,  Jari Sillanpään  ja Juha Tapion.
 Lue myös:   Cheekin ura päättyi vuosikymmenen spektaakkeliin
 Lue myös:   Haloo Helsinki! on noussut supersuosioon harvinaisella reseptillä – kitararock on dinosaurusten laji
 Poppareista livesuosikkeja ovat  Jenni Vartiainen , Antti Tuisku ja Sanni. Erityisen rakastetuiksi supersuosittujen live-esiintyjien joukossa tutkimus nostaa muun muassa Lauri Tähkän, JVG:n ja hiljattain uransa päättäneen Cheekin.
 Ikurin turpiini on keikkalavojen kuningas. Popedan livelukuihin on vaikea yltää, sillä yhtye on keikkaillut ahkerasti vuodesta 1977 alkaen. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Paras biisi suomalaisen mielestä: oman nuoruuden hitti
 Suomalaisten eniten rakastamat laulunsanoitukset jakautuvat viidelle eri vuosikymmenelle, mutta yksi asia niitä yhdistää: ne eivät ole kovin hilpeitä ralleja.
 Suosikkiteksteihin kuuluvat muun muassa Lauri Tähkän radioennätyksiä rikkonut  Palavaa vettä,  Jenni Vartiaisen haikea  Missä muruseni on , Juha Tapion  Kaksi vanhaa puuta  ja  Petri Laaksosen   Täällä pohjantähden alla .
 Takavuosien kappaleista kestosuosikin aseman ovat saavuttaneet Eppu Normaalin alun perin parodiaksi kirjoitettu synkistely  Murheellisten laulujen maa ,  Juice Leskisen   Musta aurinko nousee  ja  Unto Monosen   Satumaa .
 Suosikkitekstien joukossa on yksi ainoa rilluttelubiisi; JVG:n  Ikuinen vappu  – tosin senkin lyriikoissa on apea pohjavire.
 JVG on kyntänyt tiensä valtavirran suosikiksi huumoripitoisella rapillaan.  Menestysputki alkoi 2011 julkaistulla Häissä-kappaleella. Pasi Murto / AOP
 Tilastot kuitenkin muuttuvat tulevina vuosina tätä menoa iloisemmiksi. Nuoremmat musiikinkuluttajat arvostavat lyriikoissa tarttuvia sloganeita ja kekseliäitä ilmaisuja.
 Aikuisempaa yleisöä puhuttelee enemmän elämän ja parisuhteen pohdiskelu.
 Parasta musiikkia tutkimuksen mukaan on joka tapauksessa useimpien mielestä se, jota on julkaistu kuuntelijan ollessa noin kaksikymmentävuotias.
 Rapin ja popin menestyksestä huolimatta Unto Monosen Satumaalla on yhä paikkansa suomalaisten sydämissä.  Yle
 Tutkimuksen toteutti Teoston ja IFPI:n toimeksiannosta Norstat. Se haastatteli kuluttajapaneelistaan 1006 suomalaista.

Suomalaiset kuuntelevat JVG:tä ja Sannia Spotifylla kännykästä – livenä Popeda on edelleen ykkönen


Summary: Oxfordin ja Cambridgen kaltaiset huippuyliopistot eivät enää jatkossa kerää parhaita kykyjä maailmalta, jos sopimukseton brexit toteutuu.

Kun Sveitsissä äänestettiin tiukemmasta maahanmuuttopolitiikasta vuonna 2014, harva uskoi päätöksen vaikuttavan käänteentekevästi myös yliopistoihin. Alppimaan päätös pyrki rajaamaan kouluttamattomien ihmisten maahantuloa, mutta samalla ehtyi myös huippututkijoiden virta.
 Vaikka Sveitsi tunnetusti ei kuulu Euroopan Unioniin, ovat sen yliopistojen tutkijat erityissopimuksin olleet vahvasti verkostoituneet EU:n mittavaan tiederahoituksen tutkimushankkeisiin ja johtaneet niistä monia.
 Vuoden 2014 jälkeen kaikki tämä mureni.
 Sveitsiläiset poliitikot eivät EU-rahoituksen loppumisesta hetkahtaneet, vaan lupasivat vauraan maan rahoituksen riittävän tieteen tekemiselle.
 He eivät kuitenkaan ymmärtäneet, että nykyisin huippututkimusta tehdään laajoissa verkostoissa, joihin osallistuu tieteentekijöitä monesta maasta.
 Geneven yliopiston hallituksessa istuva Biokeskus Suomen johtaja  Marja Makarow  on nähnyt, miten Sveitsin tilanne on kehittynyt viiden vuoden aikana.
 – Odottamattomana seurauksena EU:n puiteohjelman rahoitus jäädytettiin saman tien siitä syystä, että ihmisten ja tavaroiden vapaa liikkuvuus, ideoiden ja finanssien vapaa liikkuvuus, ovat EU:n perusperiaatteita. Tutkimusrahoituksen jäädyttämisellä oli vakavia seurauksia Sveitsin tutkimukselle ja innovaatiotoiminnalle, Makarow sanoo.
 Marja Makarow on aiemmin toiminut Suomen Akatemian ylijohtajana ja Helsingin yliopiston vararehtorina. Hän on myös Millennium teknologiapalkintoa jakavan Tekniikan Akatemia-säätiön puheenjohtaja.
 Sveitsin huippuyliopistojen tutkijat menettivät paitsi mahdollisuuden osallistua EU-rahoitteisiin tutkimushankkeisiin myös yhteyden niiden verkostoihin.
 – Euroopassa yksinäisiä tai täysin kansallisia tutkijaryhmiä ei ole siellä, missä erinomaista tutkimusta tehdään, vaan tutkimuksen laatu pohjaa monimuotoisuuteen. Sitä tuovat ylikansalliset konsortiot, Makarow sanoo.
 Sveitsiläisiä tutkijoita ei ole enää otettu mukaan hankkeisiin, joihin haetaan EU:n puiteohjelman rahoitusta. Pelätään, että heidän mukana olonsa voi estää rahoituksen saamisen. Nyt samoin on vaarana käydä Britannian kohdalla.
 Sveitsin malli toistumassa Britanniassa
 Marja Makarow näkee brittiyliopistoja ja tutkijoita uhkaavan saman kehityksen, mikä alkoi viisi vuotta sitten Sveitsissä.
 – Jos sopimukseton ero tulee, niin aivan sama tapahtuu Britanniassa. Unionin tutkimusrahoitus pysähtyy ja samalla yhteistyökuviot.
 Euroopassa on myös erinomaista tutkimusvälineistöä eli infrastruktuuria. Siihen kuuluu kalliita laitteistoja, joita yksittäisellä valtiolla ei ole varaa ylläpitää.
 – Brittitutkijoilla ei enää olisi mahdollisuutta käyttää näitäkään laitteita jatkossa.
 Britannian perinteikkäät huippuyliopistot kuten Oxford ja Cambridge ovat aiemmin keränneet maailman parhaita tutkijoita. Makarowin mukaan myös brittiläinen innovaatiojärjestelmä, tiedehallinto ja rahoituskäytännöt ovat olleet esikuvina muulle maailmalle.
 Nyt näissä maineikkaissa yliopistoissa odotellaan kauhulla tulevaa brexitiä. Esimerkiksi Cambridgen yliopisto on Makarowin mukaan jo perustamassa Saksan Müncheniin omaa yksikköä.
 – Kansainvälisten tutkijoiden poistuminen näistä Oxfordin ja Cambridgen loistoyliopistoista alkoi heti Britannian kansanäänestyksen jälkeen kolme vuotta sitten ja sinne ei uusia kykyjä tule eurooppalaisella rahoituksella, Makarow kertoo.
 Huippuyliopisto Cambridge on kerännyt kyvykkäitä tutkijoita ympäri maailmaa. Cambridgen yliopisto
 Jos sopimukseton brexit tulee, siinä ei Makarowin mukaan kärsi pelkästään brittiläinen tutkimus. Muu eurooppalainen tutkimus kärsii aivan samalla tavalla.
 Marja Makarow kirjoitti aiheesta syyskuussa artikkelin  The Guardianiin . Kirjoitus herätti huomiota ja SkyNewsin toimittaja penäsi Makarowilta, ollaanko brittiläisiä tutkijoita boikotoimassa.
 EU-eroa ajava pääministeri  Boris Johnson   on puolestaan vakuutellut  brittitutkijoiden tulevan toimeen kansallisella rahoituksella.
 Suomalaistutkijat kärsivät muiden mukana
 Tulevaisuudessa yhteistyö brittiyliopistojen ja suomalaisten korkeakoulujen välillä voi syntyä kahdenvälisillä sopimuksilla. Tämä malli olisi kuitenkin paljon kapeampi kuin nykyinen monikansallinen tutkimusverkosto.
 – Suomalaisten yliopistojen kannattaisi katsoa jo etukäteen, mitkä brittiyliopistot olisivat mahdollisia kumppaneita, Marja Makarow neuvoo.
 Yhteistyö on vasta idullaan, vaikka brexitiin on jo jouduttu varautumaan monella tapaa.
 Lääkekehitysyhtiö Faronin perustaja ja johtaja  Markku Jalkasella  on pitkä kokemus lääketieteellisen tutkimuksen verkostoista. Hänen mukaansa vuosien yhteistyö brittiläisten tutkijoiden kanssa voi murentua yhdessä yössä. Jo nyt kumppaneita haetaan Britannian ulkopuolelta.
 Faronin kehittämien lääkkeiden tutkimus on jo siirretty pois saarivaltiosta Euroopan puolelle.
 – Emme voi käyttää Britannissa hyväksyttyjä lääkeaineita kokeisiin ja tutkimuksiin, koska maa on jäämässä EU:n ulkopuolelle, Jalkanen sanoo.
 Tulevaisuudessa Faronin on harkittava tarkasti, mitä tutkimusta Britanniassa enää voidaan tehdä.
 Katso myös:

 Lue myös:
 Analyysi: Brexit-neuvotteluissa edistystä, mutta ei maalia
 Britannia luovutti uuden brexit-ehdotuksensa EU:lle – yksityiskohtia tulee julki vähitellen
 Tyyntä myrskyn edellä? Kova brexit voi saada rahoitusalan kaasuttamaan Lontoosta, EKP patistaa pankkeja muuttamaan
 Britannia haluaa yhä houkutella "maailman parhaita lahjakkuuksia" ja pidentää ulkomaisten opiskelijoiden oikeutta jäädä maahan
 EU:n sairaanhoitokortti ei kelpaa, nettisurffailu voi kallistua ja verkko-ostokset verolle – Tätä sopimukseton brexit tarkoittaa suomalaisille
 Maineikas Oxfordin yliopisto pyrkii eroon eliittimaineestaan – lupaa varata neljänneksen opiskelupaikoista köyhille

Britannian lähtö EU:sta olisi katastrofi eurooppalaiselle tiedemaailmalle – rahahanat kiinni, tutkimusyhteistyö jumiin


Summary: Ukrainalaiskoneessa oli vain yksi matkustaja.

Ukrainalainen Antonov An-12 -lentokone on tehnyt pakkolaskun Lvivin kaupungin lähelle.
 Kone oli noussut ilmaan Espanjan Vigosta. Espanjalaisen  El Pais -lehden  mukaan sen oli määrä tehdä välilasku Lvivissä polttoainetäydennystä varten ja jatkaa matkaa Istanbuliin.
 Kone ei kuitenkaan päässyt perille, koska sen polttoaine loppui, kertoo Ukrainan infrastruktuuriministeriö Facebook-sivullaan.
 Turmapaikka on noin kilometrin päässä Lvivin lentokentästä.
 Koneessa oli seitsemän hengen miehistö ja vain yksi matkustaja. Viisi koneessa ollutta on saanut surmansa ja kolme loukkaantunut, kertoo El Pais.
 An-12 on Neuvostoliiton aikana kehitetty nelimoottorinen sotilaskuljetuskone, mutta ukrainalainen Ukraine Air Alliance käyttää sitä rahtilentojen ohella myös matkustajakuljetuksiin.

Matkustajakone teki pakkolaskun Ukrainassa – Polttoaine loppui kesken lennon


Summary: Yhdysvaltain johto halusi Ukrainan aloittavan Joe ja Hunter Bideniin kohdistaman tutkimuksen

Yhdysvaltain edustajainhuone on julkistanut tekstiviestejä, joiden uskotaan todistavan, kuinka Valkoinen talo painosti Ukrainaa aloittamaan rikostutkimukset demokraattipuolueen mahdollista presidenttiehdokasta  Joe Bidenia  ja hänen poikaansa  Hunteria  kohtaan. Tutkimuksen kohteena olisi ollut ukrainalainen Burisma-kaasuhtiö, jossa Hunter oli töissä.
 Tekstiviestit julkistettiin sen jälkeen, kun edustajainhuone oli kuulustellut Yhdysvaltojen ulkoministeriön entistä Ukrainan erityisedustajaa  Kurt Volkeria  eilen torstaina kymmenen tunnin ajan .
 Yhdysvaltain kongressi oli alkuvuodesta luvannut Ukrainalle 400 miljoonan dollarin arvosta sotilaallista ja muuta apua. Valkoinen talo oli kuitenkin lykännyt apurahan toimittamista. Ukraina tarvitsi rahoja kipeästi. Maan johto yritti myös sopia uudelle presidentille  Volodymyr Zelenskyille  tapaamista USA:n presidentin  Donald Trumpin  kanssa.
 Volker lupaili Zelenskin avustajalle  Andrey Yermakille  25. heinäkuuta lähettämässään tekstiviestissä, että Zelenski pääsee tapaamaan Trumpia, jos tutkimus tehdään.
 – Kuultu Valkoisesta talosta [...] olettaen, että presidentti Z [Zelenskyi] vakuuttaa Trumpin, että tutkitaan / perehtyy, mitä tapahtui vuonna 2016, voimme sopia vierailuajan Washingtoniin, Volker kirjoitti.
 Kahta päivää aikaisemmin Volker oli kirjoittanut Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs  Gordon Sondlandille , että kaikkein tärkeintä oli "saada Zelenskyi sanomaan, että auttaa tutkimuksessa".
 Trump ja Zelenskyi kävivät puhelinkeskustelun 25. heinäkuuta. Keskustelusta tehty ilmianto on nyt johtanut Trumpiin kohdistuvaan rikostutkintaan.
 Presidentti Trump arvostelee virkarikostutkintaansa: "Tämä on vallankaappaus"
 WP: Giuliania varoitettiin luottamasta Ukrainasta saatuihin tietoihin Bidenien korruptiosta

Tekstiviestit paljastavat USA:n Ukrainaan kohdistaman painostuksen


Summary: Poliisi kuulee parhaillaan niitä Saimaan ammattikorkeakoulun yleisö-wc:ssä salaa kuvattuja ihmisiä, joiden henkilöllisyyden voi päätellä videotallenteista.

Saimaan ammattikorkeakoulussa  tammikuussa paljastuneen salakatselutapauksen  uhreja on kymmenkunta.
 Rikoskomisario  Saku Tielisen  mukaan valtaosasta kuvamateriaalia ei pysty päättelemään wc-tilassa käyvien henkilöllisyyttä.
 Kaikkiaan 150 salakatselijan  videolle päätynyttä henkilöä  ilmoittautui poliisille.
 Poliisi kuulee parhaillaan niitä ihmisiä, jotka ovat tunnistettavissa kuvamateriaalista.
 Sen jälkeen Saimaan ammattikorkeakoulun salakatselujuttu siirtyy syyteharkintaan. Tapauksen esitutkinta valmistunee loppusyksyn aikana.
 Epäiltynä on vuonna 1982 syntynyt lappeenrantalainen mies, joka on esitutkinnassa myöntänyt kuvanneensa salaa wc-tiloissa käyneitä ihmisiä. Mies ei levittänyt kuvamateriaalia eteenpäin.
 Poliisi on tunnistanut uhreja vertaamalla kasvokuvia videoilla esiintyviin henkilöihin.

Saimaan ammattikorkeakoulun salakatselutapauksessa on kymmenkunta uhria – valtaosan henkilöllisyys ei paljastu kuvamateriaalista


Summary: Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä päätti eilen irtisanomisista ja lomautuksista. Yhteensä 250 henkilötyövuotta karsitaan ja 3 500 lomautetaan ensi vuonna.

Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän työntekijät marssivat tänään iltapäivällä ulos vastalauseena säästötoimille. Kello 14 alkavaan ulosmarssiin osallistuvat ainakin Tehy ja Super.
 Lähihoitajia edustavan Superin mielenilmaus jatkuu ylityö- ja vuoronvaihtokieltona, joka päättyy 11. lokakuuta kello 16.00.
 Yhtymä aikoo irtisanoa 51 ihmistä, ja kaikkiaan vähennettävänä on 250 henkilötyövuotta. Yhtymän työntekijöistä puolet eli noin 3 500 lomautetaan 7–14 päiväksi tammikuun alun ja syyskuun lopun välillä ensi vuonna. Kulujen karsimisesta kerrottiin  eilen yt-neuvottelujen päätteeksi.
 Työntekijäjärjestöt katsovat,  ettei näin laajoja vähennyksiä voi tehdä . Järjestöjen mukaan potilasturvallisuus ja henkilöstön jaksaminen vaarantuvat.
 Kuntien omistama sote-palveluiden tuottaja on maakunnan suurin työnantaja, jolla on noin 7 000 työntekijää. Kulukuuri johtuu yhtymän surkeasta taloustilanteesta: kuluvan vuoden alijäämä on painumassa 38,5 miljoonaan. Helpotusta rahapulaan ei ole luvassa, sillä omistajakunnat kamppailevat oman taloutensa kanssa.
 Lue myös:   Hyvinvointiyhtymän säästöt näkyvät monella tapaa – lue tästä henkilöstövähennysten vaikutukset

Lahdessa laaja ulosmarssi – henkilöstö ei sulata hyvinvointiyhtymän vähennyksiä


Summary: Kielto astuu voimaan puolilta öin.

Hongkongin hallinto ottaa käyttöön Britannian siirtomaa-ajoilta peräisin olevan lain kieltääkseen demokratiaa vaativia mielenosoittajia käyttämästä kasvonaamioita. Hallintojohtaja  Carrie Lam  sanoi, että kiellolla autetaan poliisia valvomaan järjestystä ja hillitään naamioituneiden mielenosoittajien ja mellakoitsijoiden riehuntaa. Kielto astuu voimaan jo keskiyöllä.
 - Hongkong ei ole hätätilassa, Lam vakuutti ilmoitettuaan päätöksestä, kertoi South China Morning Post.
 Mielenosoittajat ovat neljä kuukautta kestäneen liikehdinnän aikana käyttäneet naamioita, kypäriä, suojalaseja ja maskeja suojautuakseen valvontakameroilta ja poliisin kyynelkaasulta.
 - Emme voi antaa väkivaltaisuuksien kiihtyä ja olemme selvittäneet keinoja niiden hillitsemiseksi, Lam sanoi.
 Demokratia-aktivistit olivat jo etukäteen ilmoittaneet aikovansa uhmata lakia. Kiellon rikkomisesta voidaan langettaa 25 000 Hongkongin dollarin (2 900 euron) sakot tai vuoden vankeusrangaistus.
 Tuhannet mielenosoittajat ovat jälleen kokoontuneet kaupungin keskustaan, ja uusia kokoontumisia odotetaan viikonlopulle. Mielenosoitukset ovat tällä viikolla olleet poikkeuksellisen väkivaltaisia, kun Kiina on juhlinut kansantasavallan 70-vuotispäivää.
 Poliisi ampui 18-vuotiasta mielenosoittajaa tiistaina rintaan. Yhteenotot mielenosoittajien ja poliisien välillä kestivät tunteja. Mielenosoittajat ovat heitelleet poliisia tiiliskivillä ja Molotovin cocktaileilla, ja poliisi on turvautunut yhä useammin kyynelkaasuun ja kumiluoteihin.
 Hongkongin metroyhtiön mukaan 83:lle sen 91 asemasta on tehty ilkivaltaa viime kuukausien aikana. Mielenosoittajat ovat ottaneet metroyhtiön kohteekseen sen jälkeen kun se alkoi sulkea asemia suurten mielenosoitusten edellä.
 Vuoden 1967 mellakat ja iskut lain taustalla
 Naamiokiellon mahdollistava lakia käytettiin vuonna 1967, kun Hongkongia ravistelivat mellakat ja vasemmistolaisen ääriliikkeen pommi- ja murha-aalto, jonka aikana kuoli yli 50 ihmistä. Silloinen brittihallinto antoi poliisille laajemmat valtuudet ottaa ihmisiä kiinni ja otti käyttöön lehdistön sensuurin.
 Hallinnon kannattajat ovat vaatineet poikkeustoimien käyttöönottoa, koska niitä tarvitaan kovan linjan mielenosoittajien hillitsemiseksi. Vastustajat katsovat, että näin laajojen poikkeustoimien käyttöönotto olisi lopun alku Hongkongin oikeusvaltiolle ja oikeusjärjestelmän riippumattomuudelle.
 - Tämä on vedenjakaja. Tämä on Rubicon. Pelkään, että tämä olisi vain alkua. Seuraavaksi lain nimessä voi tulla vielä ankarampia kieltoja, sanoi demokratiamielinen kansanedustaja  Claudia Mo .
 Naamiokiellon noudattamista on monien tarkkailijoiden mukaan lähes mahdotonta valvoa. Sars-epidemian jälkeen hengityssuojaimista on tullut Hongkongin kaduilla yleinen näky.

Hongkong kieltää kasvot peittävien naamioiden käytön


Summary: Vanhemmat hoitajat noudattivat lääkehoidon suosituksia huolellisemmin kuin nuoret.

Ikääntyneiden lääkehoidossa on merkittäviä turvallisuusriskejä, selviää Oulussa tehdystä väitöstutkimuksesta.
 Hoitohenkilökunnalle suunnatussa kyselyssä melkein puolet hoitajista arvioi poikkeavansa toisinaan lääkehoidon suosituksista.
 Puutteita esiintyi kaikissa lääkehoidon vaiheissa: lääkkeiden antamisessa, hoidon kirjauksessa, rutiininomaisissa tarkastuksissa sekä vaikutusten seurannassa ja arvioinnissa.
 Kyselyyn vastasi lähes 500 kunnallisessa ikääntyneiden pitkäaikaishoidon yksikössä työskentelevää hoitajaa. Suositusten laiminlyömisestä huolimatta suurin osa hoitajista arvioi toteuttavansa lääkehoitoa turvallisesti.
 Toistaiseksi ei ole tutkittu, miten hyvin lääkehoidon suosituksia noudatetaan koko Suomessa.
 Lääkemurska voi johtaa kuolemaan
 Potilaiden turvallisuutta vaarantavat erityisesti kapseleiden avaaminen ja lääkkeiden murskaaminen, mihin kaikki valmisteet eivät sovellu.
 Hienontamisella pyritään yleensä helpottamaan nielemisvaikeuksista kärsivän potilaan lääkkeen ottamista, mutta jotkut tabletit menettävät murskattuina tehonsa tai ärsyttävät vatsaa. Erityisen vaarallista on niin kutsutun depot-valmisteen murskaaminen, sillä se voi johtaa jopa potilaan kuolemaan.
 Depot-valmisteessa on usein vuorokauden lääkeannos samassa tabletissa, ja se on tarkoitettu hajoavaksi pikkuhiljaa. Murskana se imeytyy elimistöön kerralla, mikä voi aiheuttaa vakavia haittavaikutuksia.
 Aikaisemmissa selvityksissä on käynyt ilmi, että hoitajat myös antavat joskus epähuomiossa samaa vaikuttavaa ainetta yhtä aikaa eri lääkemuodossa.
 – On saatettu murskata opioidipohjainen depotvalmiste ja laitettu lisäksi opioidilaastari. Nämä yhdessä voivat johtaa hengityslamaan ja potilaan menehtymiseen, väitöskirjan tehnyt tutkija  Markus Karttunen  toteaa.
 Nielemisongelmaisia varten on jo olemassa nestemäisiä valmisteita sekä laastarivalmisteita, joten kiellettyjen lääkkeiden murskaamiselle ei ole perusteita.
 – Jos hoitajat toimivat aina vastoin ohjeita ja suosituksia, ei myöskään lääketeollisuus aktivoidu kehittämään uusia valmisteita, Karttunen pohtii.
 Riskien vakavuutta ei ymmärretä
 Suosituksista poikkeamisesta huolimatta suurin osa tutkimukseen osallistuneista hoitajista arvioi toteuttavansa lääkehoitoa turvallisesti. Tämä voi kieliä siitä, ettei osa hoitajista pidä ohjeiden laiminlyömistä vakavana asiana.
 Hoitotyön lehtorinakin työskentelevän Markus Karttusen mukaan opiskelijoilta tulee usein kuin apteekin hyllyltä lista siitä, mitä lääkkeitä ei saa murskata. Käytännön elämässä kielloista kuitenkin joustetaan esimerkiksi sillä perusteella, ettei ole aikaa tehdä toisin.
 Oululainen sairaanhoitaja  Heidi Kuparinen  ei tunnista tilannetta, jossa lääkkeen antamisella olisi niin kiire, ettei anniskelumuotoa ehdittäisi muuttaa.
 Pitkäaikaishoidon yksikössä nielemisvaikeudet alkavat harvoin äkillisesti, ja uuden valmisteen määräävä lääkäri on vain puhelun päässä. Myös apteekissa reagoidaan nopeasti.
 Heidi Kuparisen mukaan hänen työyhteisössään huolehditaan tarkasti oikeanlaisesta lääkehoidosta. Asukkaille jaetaan kerran viikossa dosetit, jotka yksi hoitaja jakaa ja toinen tarkistaa.
 Marko Väänänen / Yle
 Kuparinen ei ole havainnut muutenkaan lääkehoidon ohjeiden laiminlyömistä omalla työpaikallaan.
 – Tuntuu, että tuo on paluuta 90-luvulle, jolloin itse valmistuin. Silloinhan tällainen oli aika yleistä, mutta nykypäivänä ei pitäisi olla.
 Hoidon vaikutuksia ei seurata riittävästi
 Suuria puutteita on väitöstutkimuksen perusteella myös lääkehoidon kirjaamisessa sekä vaikutusten seurannassa ja arvioinnissa.
 Esimerkiksi tarvittaessa annettavista lääkkeistä, kuten kipu-, pahoinvointi- ja unilääkkeistä tulisi aina löytyä kirjaus sekä syy, miksi lääke on annettu ja mikä sen vaikutus on ollut.
 Näiden tietojen avulla lääkäri ja muu hoitohenkilökunta osaavat tehdä jatkossa lääkehoidossa oikeita ratkaisuja.
 – Jos jotain äkillistä tapahtuu, eikä mitään ole kirjattu aikaisemmin, on hätätilanteessa hankalampi toimia, Karttunen toteaa.
 Annettujen lääkkeiden vaikutuksia olisi myös tärkeää seurata ja arvioida yhdessä potilaan tai tämän omaisten kanssa. Tämä kuitenkin toteutuu hoitajien arvioiden mukaan lääkehoidon vaiheista lähes huonoiten.
 Lääkkeiden vaikutusten arviointi on Karttusen mukaan ikääntyneiden lääkehoidossa erityisen haastavaa.
 Ikääntyneen kehossa lääkkeet imeytyvät ja poistuvat eri tavalla kuin nuorella ihmisellä, jolloin lääkkeiden vaikutuksia on ennalta vaikeaa tietää.
 Pitkäaikaishoidon yksikössä asiakkaat ovat myös usein monisairaita, ja heillä voi olla samanaikaisesti kymmeniä eri lääkityksiä. Hoitajien voi tällöin olla vaikeaa tunnistaa, mistä mitkäkin muutokset johtuvat.
 Vanhemmat hoitajat noudattivat suosituksia tarkemmin
 Väitöstutkimuksesta käy ilmi, että vanhemmat hoitajat noudattivat lääkehoidon suosituksia huolellisemmin kuin nuoret. Kuitenkaan työkokemuksella ei ollut merkittävää vaikutusta asiaan.
 Syytä tälle ei vielä tiedetä, mutta Markus Karttunen arvelee, että elämänkokemus sinänsä voisi aiheuttaa sen, että asioihin suhtaudutaan vakavammin ja lääkehoidossa ollaan tarkempia.
 Sairaanhoitaja Heidi Kuparisen kokemuksen mukaan alalle päätyy pääsääntöisesti ihmisiä, jotka arvostavat ikääntyneitä ja hoitotyötä.
 – En ole huomannut, että ikä vaikuttaisi millään tavalla asenteeseen. Nuoret ovat yhtä hyviä hoitajia kuin vähän vanhemmatkin.
 Myös Karttunen uskoo, että hoitajat pyrkivät kohtelemaan ikääntyneitä hyvin, mutta tiedon puute ja toimintakulttuuri työpaikalla voivat ohjata huonoihin ratkaisuihin.
 Esimerkiksi sairaanhoitajan koulutuksessa kolmannes opinnoista suoritetaan kentällä sairaanhoitajien ohjauksessa, oikeissa potilaskontakteissa.
 – Myös siellä opiskelija oppii toimintatavat, myös valitettavasti ne väärät, Karttunen sanoo.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Tuore tutkimus: Suuri osa hoitajista ei noudata ikääntyneiden lääkehoidon ohjeita, mikä voi pahimmillaan johtaa potilaiden kuolemaan


Summary: Entisen Kymintehtaan voimalaitoksen vanhan piipun kuntoa tutkittiin Kouvolassa viimeksi elokuussa.

UPM:n enitsen Kymintehtaan vanhan voimalaitoksen korkea piippu on vaarassa sortua Kouvolassa.
 Piippu on ollut käyttämättä 30 vuotta, mikä on aiheuttanut massiivista haurastumista ja rapautumista.
 Tuoreessa tarkastusraportissa todetaan, että piippu rapautuu jatkuvasti lisää, mistä seuraa piipun yläosan notkahdus tai sortuma. Tiilet ovat irti toisistaan useista kohdin piipun huipun osalta.
 Piipun rakenteiden entistä huonompi kunto selvisi elokuussa tehdyssä kuntotutkimuksessa. Piippu on noin 120 metriä korkea.
 Jo aikaisemmin piipusta on myrskysäällä huomattu irtoilevan tiilenpaloja, jotka voivat lentää kymmenien metrien päähän.
 50 metrin turva-alue
 UPM laajentaa välittömästi rakennuksen turva-aluetta. Ketään ei päästetä viittäkymmentä metriä lähemmäksi piippua.
 Piipun ja voimalaitoksen ympärillä on jo tähän asti ollut teräsaidoin eristetty turva-alue, mutta se ei ole enää riittävä.
 Laajemman turva-alueen vuoksi liikkumista vanhalla tehdasalueella on järjesteltävä uudelleen. Piippu sijaitsee nykyisen Kuusankosken Taideruukin pihassa. Taideruukissa on muun muassa käsityöläisten pajoja, taidegallerioita, kirpputori ja kahvila.
 Pysyvän turva-alueen laajennus sulkee voimalan vierellä kulkevan yleisen tien. Ajoyhteys osalle Kuusankosken Taideruukin aluetta siirtyy kulkemaan itäpuolelta.
 Lisäksi alueelle kaavoitetun uuden Kyminväylän linjaus jää osittain turva-alueen sisään.
 Purkamisesta kiistelty
 UPM on jo pitkään halunnut purkaa huonokuntoisen piipun.
 UPM haki huonokuntoiselle piipulle, voimalaitosrakennukselle ja tuhkasiilolle purkulupaa Kouvolan kaupungilta jo 2016. Purkamisaikeet kirvoittivat  vastalauseita alueen asukkailta . Nettiin ilmestyi piipun purkamista vastustava adressi.
 Sen perustajat olivat sitä mieltä, että piippu on säilytettävä historiallisena maamerkkinä. Piippu ei ole suojeltu kohde.
 Kaupunki  hylkäsi hakemuksen ja kielsi purkamasta piippua . Myös Itä-Suomen  hallinto-oikeus piti kaupungin päätöksen voimassa  UPM:n valitettua asiasta.
 Nyt UPM on hakenut valituslupaa korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Piipun tuore kuntotutkimus on liitetty valituslupahakemukseen.

Asukkaat halusivat säilyttää vanhan tehtaan 120 metriä korkean piipun – nyt se on vaarassa sortua


Summary: Kaupunki pohtii Helsingin taidemuseon sijaintia, tehtävää ja toimintamallia vastavalmistuneen selvityksen pohjalta.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) asetti viisihenkisen työryhmän selvittämään Helsingin taidemuseon eli HAMin tulevaisuutta vuosi sitten. Nyt työ on valmis ja kaupunki pohtii sen pohjalta museon säätiöittämistä ja siirtämistä Tennispalatsista Suvilahden kaasukelloihin.
 Uudet näyttelytilat voisivat selvityksen mukaan olla nykyisiä pienemmät. Näin ne vastaisivat kiertävien kansainvälisten näyttelyiden kokoluokkaa entistä paremmin.
 HAMin taidemuseon johtaja  Maija Tanninen-Mattila  pitää Suvilahtea kiinnostavana alueena: se kehittyy koko ajan kovasti, kulkuyhteydet ovat hyvät ja alueella järjestetään monenlaista toimintaa, mutta toisaalta HAMin kaltaista taidelaitosta ei vielä ole.
 Toisin kuin Kampissa, jossa nykyiset tilat sijaitsevat. Vieressä taidemuseoyleisöä palvelevat Amos Rex ja Kiasma, eikä Ateneumiinkaan ole pitkä matka.
 – Haaste [nykyisessä sijainnissa] on se, että täällä on niin monia museoita ja tarjontaa on paljon. Uskon, että siirtyessään itään HAM tarjoaisi sinne jotain ihan uutta ja houkuttelisi uutta yleisöä taidemuseon pariin, Tanninen-Mattila sanoo.
 Suvilahden vanhat kaasukellot puolestaan tilana olisivat inspiroiva paikka – niin yleisölle kuin taiteilijoille.
 Taidemuseon johtaja Maija Tanninen-Mattila sanoo, että Suvilahdessa HAM voisi tukea myös alueella järjestettäviä festivaaleja. Yle/ Cecilia Heikel
 HAMista säätiö Korkeasaaren tapaan?
 Lisäksi selvityksessä etsittiin museolle uutta organisaatiomallia. Yksi vaihtoehto on museon säätiöittäminen Korkeasaaren tavoin, jolloin säätiön hallitus tekisi itse säätiötä koskevat päätökset, mutta olisi kuitenkin kaupungin konserniohjauksen piirissä.
 Nykyisellään HAM kuuluu Helsingin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialaan. Toinen vaihtoehto on jatkaa nykyisellä mallilla, mutta entistä suuremmalla budjetti- ja henkilöstöjoustolla. Näin toimii esimerkiksi Helsingin kaupunginorkesteri.
 Tanninen-Mattilan mukaan nimenomaan säätiöittäminen tekisi taidemuseon toiminnasta "ketterämpää".
 – Se mahdollistaisi ylivuotisen budjetoinnin, jolloin voisimme suunnitella toimintaa useamman vuoden tähtäimellä. Tämä auttaisi kansainvälisten projektien toteuttamisessa, Tanninen-Mattila toteaa.
 Uusi HAM esittelisi erityisesti julkista taidetta ympäri kaupunkia. Sekä kotimainen että kansainvälinen julkinen taide on esillä muun muassa ensi kesänä ensimmäistä kertaa järjestettävässä Helsinki Biennaalissa.
 Päätökset mahdollisista muutoksista tehdään myöhemmin. Muutoksilla kaupunki pyrkii tiedotteensa mukaan varmistamaan HAMin aseman kasvavassa ja kehittyvässä museokentässä.
 HAMissa vierailee vuosittain noin 200 000 kävijää. Taidemuseot kiinnostavat yhä enemmän ihmisiä, mikä on Tanninen-Mattilan mukaan näkynyt myös HAMin kävijämäärissä myönteisesti.

Tuore selvitys: Helsingin taidemuseo Tennispalatsista Suvilahteen? – "HAM voisi tarjota sinne jotain ihan uutta"


Summary: Liikenneturvan mukaan heijastavan tekstiilin lisäksi pimeällä olisi hyvä varustautua myös muunlaisella heijastimella.

Erilaisten heijastavien ulkoilutekstiilien kysyntä kasvaa yhä. Esimerkiksi neulelankoja valmistavalla Novita Oy:llä heijastavien lankojen menekki on kasvanut viime vuosina suuresti. Myös forssalainen heijastavia tuotteita jälleenmyyvä  Seija Wessman  kertoo, että heijastavien tekstiilien, kuten hanskojen ja reppujen kysyntä on tänä syksynä ollut selvästi aiempia vuosia suurempaa.
 Muun muassa  Liikenneturvan  mukaan noin joka kymmenes jättää käyttämättä heijastinta siksi, että ne ovat hankalia kiinnittää tai käyttää. Wessman näkee heijastavien tekstiilien suosion yhdeksi syyksi juuri käytön helppouden.
 – Ulos lähdettäessä joutuu joka tapauksessa pukemaan pipon tai hanskat. Mikäli niissä on heijastava ominaisuus, niin helppoahan se on.
 Heijastavat tekstiilit ovat muuttuneet aiempia vuosia trendikkäämmiksi.
 – Ei ole enää niitä perinteisiä heijastavia turvaliivejä, vaan esimerkiksi koululaisille on tarjolla muun muassa reppuja eri kuoseilla, kertoo Wessman.
 Heijastava tekstiili ei välttämättä heijasta tarpeeksi
 Vaikka heijastavat tekstiilit näkyvätkin pimeässä varsin hyvin, edelleen vain harva niistä täyttää EU:n heijastavuusvaatimukset. Esimerkiksi heijastaviin lankakeriin on lisätty merkinnät, että langasta valmistetut tuotteet eivät yksinään heijasta tarpeeksi.
 – Syynä on se, että lankaan ei saada lisättyä tarpeeksi heijastavaa kuitua ilman, että neulonta tai vaatteen käyttömukavuus kärsii, kertoo kaupallinen johtaja  Marita Halonen  Novita Oy:ltä.
 Myös Liikenneturva muistuttaa, että mikäli itse askartelee heijastavista materiaaleista, kankaista, langoista tai muista heijastavia asusteita, kannattaa muistaa, ettei niissä heijastavuus välttämättä ole asianmukaisen heijastimen luokkaa. Itsetehdyt heijastavat koristeet täydentävät pimeän ajan tyyliä, mutta niiden rinnalla kannattaa käyttää varsinaista heijastinta.
 Heijastinta hankkiessa kannattaa tarkistaa, että se täyttää EN 13356 -standardin vaatimukset ja on CE-hyväksytty.

Heijastavien ulkoilutekstiilien kysyntä kasvaa – Liikenneturva: heijastinta ne eivät korvaa


Summary: Tähtikatuun ikuistetaan seitsemän musiikin suursuosikin nimet, joiden valintaan yleisö sai vaikuttaa. Osa tähdistä saapuu myös paikalle avajaisiin.

Suomen ensimmäinen Tähtikatu avautuu tänään perjantaina Tampereella. Musiikkitähdet saavat nimensä Tampereen keskustaan Tampere-talon läheiselle Åkerlundinkadulle.
 Katuun upotetaan ensimmäisenä yhteensä 11 tähtilaattaa. Näistä seitsemään suuri yleisö pääsi vaikuttamaan keväällä, kun kansalta pyydettiin ikuistettavien tähtien nimiehdotuksia.
 Yle näyttää suorana lähetyksenä avajaisten tähtihetket. Voit katsoa livenä, ketkä saavat nimensä ikuistettua tähtiin ja miten paikalle saapuvat musiikin suursuosikit ottavat kunnianosoituksen vastaan.
 Nimet ja paikalle saapuvat tähdet paljastetaan kello 17.05 alkavassa lähetyksessä.
 Tähtikadun avaa Tampereen pormestari  Lauri Lyly  ja katu avautuu yleisölle kello 18.
 Tampereella järjestettävän Musiikki & Media -tapahtuman hallitus teki esityksen kadulle ikuistettavista seitsemästä tähdestä perusteluineen. Vaihtoehdot kerättiin yleisöltä tulleista ehdotuksista.
 Lopullisen päätöksen yleisötähdistä teki Tampereen kaupungin sivistys- ja kulttuurilautakunta.
 Loput neljä ensimmäisessä vaiheessa Tähtikadulle upotettavaa tähteä kuuluvat musiikkialalla ansioituneille, kansainvälisesti tunnetuille musiikkialan ammattilaisille.

Suomen ensimmäinen Walk of fame avautuu Tampereella: katso suorana, ketkä musiikin suursuosikit pääsevät ikuistetuiksi Tähtikatuun


Summary: Hallitusohjelmaan kuuluvaa subjektiivista lastenhoito-oikeutta pidetään heikkona keinona parantaa eriarvoisuutta.

Suomalaisilla pyyhkii ihan kohtuullisen hyvin. Näin voi päätellä tuoreesta sosiaalialan ammattilaisten asenteita ja mielipideilmastoa mittaavan  Sosiaalibarometrin  perusteella.
 Barometrin mukaan kahdessa vuosikymmenessä hyvinvoinnin kokonaistilanne näyttää saavuttaneen huippunsa kolmen viime vuoden aikana.
 Se, että suurin osa suomalaisista voi barometrin mukaan hyvin ei ole tietenkään koko totuus. Barometri käsitteleekin nimenomaan apua tarvitsevien tilannetta, ja siinä on paljon parannettavaa.
 Taustalla kummittelee muutama viimeaikainen uudistus:  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen aktiivimalli, soten nurinmeno, avustusten maksamisen rysäyttäminen Kelan syliin ja kova into digitalisoida sosiaaliavustusten hakeminen. Ainakin näistä sosiaalialan ammattilaiset antavat sapiskaa.
 Erityistä huolta kannetaan pienituloisten eläkeläisten, perusturvan varassa tai monella tapaa haastavissa elämäntilanteissa elävien ihmisten hyvinvoinnista. Näiden tilanteen katsotaan viiden viime vuoden aikana heikentyneen eniten.
 Myös suomalaisten velkaantuminen ja maksuhäiriöiden lisääntyminen aiheuttavat ongelmia.
 Sähköisen asioinnin sudenkuoppa
 Yksi silmiinpistävä huoli on palvelujen siirtyminen voimakkaasti verkkoon. Barometrissä pohditaankin, onko digitalisaatio pelastus vai heitteillejättö.
 Sähköisellä asioinnilla on haettu kustannussäästöjä ja tehokkuutta, mutta sillä todetaan olevan myös kääntöpuoli.
 – Omatoimisen sähköisen asioinnin riskit näkyvät selkeimmin monella tapaa vaikeassa elämäntilanteessa olevilla ihmisillä, ikääntyneillä, maahanmuuttajilla sekä päihde- ja mielenterveyskuntoutujilla, barometrissä todetaan.
 Sosiaalialan ihmisten mukaan rahattoman on oltava "valistunut asiakas". Hänen on tiedettävä, mihin kaikkiin avustuksiin hän on oikeutettu, mistä niitä haetaan, kuinka planketit täytetään ja mitä liitteitä tarvitaan.
 Lisäksi pitäisi ymmärtää, milloin asioita hoitaa Kela tai milloin ne voi siistää kunnan sosiaalityön harteille.
 Jos ei ole läppäriä, nettiyhteyttä, älykännykkää, byrokratian ja terminologian hallintaa tilanne menee vaikeaksi kaikkien muiden murheiden keskellä.
 Henkilökohtainen ohjaus korostuu
 Barometrissä annetaan myös suosituksia, joilla vinoon menneitä asioita tai huolestuttavaa kehitystä voitaisiin korjata.
 Digitalisoinnin ongelmia ratkoisi etuusjärjestelmän yksinkertaistaminen. Mallia kehotetaan ottamaan uudesta veroehdotuksesta.
 Toinen ratkaisu olisi nykyistä henkilökohtaisempi ohjaus. Sitä esitetään porkkanaksi myös työllistymiseen aktiivimallin kepin sijaan.
 Kela-siirron ongelmia purettaisiin antamalla Kelan väelle lisää sosiaalialan koulutusta, jotta asiakkaiden kokonaistilanne hahmotettaisiin paremmin – ja tietenkin lisäväkeä asioita hoitamaan.
 Päivähoito-oikeus ei sytytä
 Hallitusta sosiaalibarometrissä evästetään vähentämään eriarvoisuutta turvaamalla hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä kunnissa ja maakunnissa, eli jonkinlainen soteratkaisu on alan ihmisten sydäntä lähellä.
 Hieman yllättäen vähiten eriarvoisuutta taltuttaisi barometrin mukaan subjektiivisen päivähoito-oikeuden palauttaminen. Se kuitenkin on kirjattu selkeästi  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen hallitusohjelmaan.
 Sosiaalibarometri 2019 tulokset perustuvat 882 kyselyvastaukseen, jotka koottiin tammi–helmikuussa 2019. Vastaukset kerättiin sosiaali- ja terveysjohdolta, sosiaalityöntekijöiltä, TE-toimistojen johdolta sekä Kelan johdolta ja toimihenkilöiltä.
 Lue myös:
 Sosiaalibarometri: Seuraavan hallituksen ryhdyttävä toimiin eriarvoisuuden syventymisen estämiseksi
 Sosiaali- ja terveysalan asiantuntijat: Hallitus epäonnistunut eriarvoisuuden vähentämisessä

Sosiaalialan asiantuntijat: Avustusten haku verkossa voi olla kuin heitteillejättö


Summary: Vankiloiden ja kirjastojen yhteistyöryhmä on palkittu tänään Turun kirjamessuilla vankilakirjastoyhteistyöstään.

Vankiloiden ja kirjastojen yhteistyöryhmä on palkittu tänään Turun kirjamessuilla.
 Yhteistyöryhmä sai vuoden Celia-palkinnon. Palkinnon teemana oli tänä vuonna nuorten aikuisten lukeminen.
 Ryhmän tarkoituksena on innostaa vankeja lukemaan esimerkiksi kohdennetulla kirjallisuudella. Lisäksi vankiloissa on järjestetty runopiirejä, tiedonhaun kursseja, Aliaksen pelaamista, videotrailereiden tekemistä ja sarjakuvapajoja. Vangit ovat saaneet myös mahdollisuuden lukea satuja lapsilleen videoiden kautta ja tästä on tullut yksi suosituimmista vankien keskuudessa.
 Lukeminen tapahtuu videolle, joka tallennetaan muistitikulle. Vankila hoitaa muistitikun turvallisen toimituksen perheelle. Lapselle toimitetaan myös kuvakirja, jota vanhempi videolla lukee.
 – Eräs lapsi oli ottanut muistitikun mukaan, kun lähti äidin kanssa matkalle, jotta isäkin on mukana. Toinen isä taas luki kaksi muistitikkua täyteen, ja siihen loppui lapsen vierastaminen, Turun kaupunginkirjastosta erikoiskirjastovirkailija  Irmeli Malka-Kannisto  kertoo Celian tiedotteessa lukemisen vaikutuksista perheiden toimintaan.
 Vangit voivat lukea lapselleen jo 10 vankilassa ja muissakin Suomen vankiloissa on kiinnostus herännyt.  Satujen lukemista lapsille on videoitu osassa vankiloista jo vuodesta 2017 lähtien.
 Lapselle lukemista joutuu jonottamaan
 Ihan nopeaa toiminta ei kuitenkaan ole. Celia kertoo tiedotteessaan, että voi mennä jopa puoli vuotta, että vanki pääsee lukemaan lapselleen. Tämä johtuu suurelta osin resursseista
 – Lapselle sadun lukemisella on todella iso merkitys, koska näin pystyn olemaan edes jollain tavalla läsnä lapsen elämässä, kertoo vankilassa oleva 30-vuotias mies tiedotteessa.
 Yhteistyöryhmän valtakunnallisena koordinaattorina toimii Turun kaupunginkirjasto. Muita ryhmän jäseniä ovat Tampereen, Oulun ja Kuopion kaupunginkirjastot sekä tänä vuonna liittyneet Vaasan ja Joensuun kaupunginkirjastot. Rikosseuraamuslaitos rahoittaa ryhmää. Valtakunnallinen vankiloiden ja kirjastojen yhteistyöryhmä aloitti toimintansa Celian mukaan viime vuoden alussa.
 Celia-palkinto on 2 000 euron arvoinen.
 Celia on asiantuntijataho, joka edistää saavutettavaa kirjallisuutta ja julkaisemisesta ja joka tukee yhdenvertaisuutta lukemisessa ja oppimisessa.
 Lue lisää:
 Yle mukana Turun kirjamessuilla – katso Seela Sellan haastattelu suorana Areenasta kello 11.14
 Vangit lukevat lapsilleen satuja videon välityksellä – "Tämä tuo yhteyden lapseen, vaikka olen vankilassa"

Yhä useammassa vankilassa innostetaan lukemaan – omalle lapselle lukeminen on muodostunut vangeille tärkeäksi


Summary: Ensilumi satoi Itä-Suomeen, Kuopioon ja Jyväskylään. Itä-Suomeen voi tänään tulla yli 10 senttiä lunta. Ilmatieteen laitos varoittaa huonosta ajokelistä.

Talvi tuli Itä-Suomeen tänä aamuna. Perjantaiaamun aikana Itä-Suomessa on satanut jo 4–5 senttiä lunta, ja lisää on luvassa.
 – Itäisimmän Suomen alueella lunta voi perjantain aikana tulla jopa kymmenen senttiä, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Ensilumi satoi aamulla myös Jyväskylään ja Kuopioon, missä lunta oli perjantaina aamuyhdeksältä kaksi senttimetriä.
 Virallisen ensilumen määritelmä on, että mittauspaikalla on aamuyhdeksältä vähintään yhden senttimetrin lumikertymä. Itä-Suomen ensilumi tuli Huutosen mukaan nyt noin viikkoa tavallista aikaisemmin. Pohjois-Lapissa ensilumi tuli viime sunnuntaina.

 Ajokeli huono tai erittäin huono
 Lunta tai räntää tulee myös muualla Suomessa. Ilmatieteen laitos on antanut  varoituksen huonosta liikennesäästä  Päijät-Hämeen, Etelä-Karjalan, Pirkanmaan, Keski-Suomen, Etelä- ja Pohjois-Savon sekä Kainuun alueille. Pohjois-Karjalassa varoitetaan jopa erittäin huonosta liikennesäästä.
 – Mitä lännemmäksi mennään, sitä vetisempänä lumi tulee. Yöpakkaset tekevät tien pinnat liukkaiksi, joten kesärenkaiden kanssa saa nyt olla tarkkana, toteaa Huutonen.
 Kainuussa, Pohjois-Savossa, Etelä-Savossa ja Etelä-Karjalassa lunta voi kertyä yhdestä viiteen senttimetriä.
 Lokakuu jatkuu koleana
 Pahimman pyrytyksen pitäisi tämän hetken ennusteen mukaan olla ohi lauantaihin mennessä. Perjantaina taivaalta tulee tavaraa kuitenkin iltaan asti.
 Talvea kohti ollaan väistämättä kääntymässä. Ensi yönä sateet tuonut matalapaine väistyy, mutta sää pysyy koleana.
 – Pohjoisesta leviää meille kylmää ilmaa, joten koko ensi viikko mennään koleassa säässä. Etelässä on 5–6 astetta tavallista kylmempää vuodenaikaan nähden, Huutonen sanoo.
 Öisin lämpötilat putoavat pakkasen puolelle koko maassa. Etelässä koetaan muutaman asteen yöpakkasia, Lapissa voi öisin olla jopa 10 pakkasastetta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Nyt pyryttää! Ajokeli on huono tai paikoin erittäin huono – "Kesärenkaiden kanssa saa nyt olla tarkkana"


Summary: Tulisija- ja savupiippuyhdistyksen varapuheenjohtaja sanoo, että suurin syy ongelmiin on virheellinen asennus.

Savupiipuista johtuvien tulipalojen määrä on vähentynyt selvästi Suomessa viime vuosina. Vuosina 2011–2016 tulisija- ja hormipaloja on kirjattu enää alle sata vuosittain.
 Asiasta kertoo Tulisija- ja savupiippuyhdistyksen varapuheenjohtaja  Jari Hautala .
 Metallisavupiippujen turvallisuus on aiheuttanut keskustelua tuoreen tutkimuksen takia.  Perttu Leppänen  tutki Tampereen yliopiston väitöstutkimuksessaan metallisavupiippujen paloturvallisuutta.  Yle kertoi väitöksestä tällä viikolla .
 Tulipaloja on syttynyt Leppäsen mukaan myös uusista CE-merkityistä metallisavupiipuista.
 Perttu Leppäsen mukaan kaikista savupiipuista syttyneissä asuinrakennusten tulipaloista vuonna 2012 jopa 70 prosenttia oli tapauksia, jossa savupiippuna oli metallisavupiippu. Määrä on suuri, koska metallisavupiippujen osuus kaikista Suomen savupiipuista on vain noin kymmenen prosenttia.
 Metallisavupiippujen aiheuttamia tulipaloja oli Suomessa noin 500 vuosina 2004–2009, Leppänen havaitsi jo diplomityössään.
 Paloturvallisuus parantunut
 Tulisija- ja savupiippuyhdistyksen varapuheenjohtaja  Jari Hautala  sanoo, että paloturvallisuus on parantunut viime vuosina merkittävästi. Tähän on useita syitä.
 Tuotteiden vaatimustasot ja määräykset ovat kiristyneet. Tee se itse -tuotteiden määrä on vähentynyt.
 – Valtaosa teräspiippujen valmistajista on siirtynyt käyttämään osittain tuulettuvia yläpohjan läpiviennin lisäpaloeristerakenteita. Se on tärkeää, sillä rakennuseristeiden läpivienti on Suomen ilmasto-olosuhteissa erilainen verrattuna lämpimämpiin maihin, Hautala sanoo.
 Tilastoissa on mukana Hautalan mukaan myös nokipalot, jotka eivät ole aiheuttaneet varsinaista rakennukseen kohdistuvaa vauriota.
 Ongelmia on vielä silti.
 – Rakennuksissa on vielä valitettavan paljon vanhoja metallisavupiippuja, joiden turvallisuus on kyseenalaista, Hautala sanoo.
 Yhdistys kehottaa kääntymään nuohoojan tai asiantuntijan puoleen, joilta saa tietoa vanhan tulisijan uusimisesta tai korjaustarpeesta.
 Asennus pitää jättää ammattilaiselle
 Suomessa tulisijoista tai savupiipuista syntyneiden vahinkojen suurin syttymissyy on yhdistyksen mukaan virheellisesti asennettu tulisija tai savupiippu tai toistensa kanssa yhteen sopimattomat tuotteet.
 – Savupiipun asennuksessa on syytä käyttää ammattitaitoista asentajaa, ja savupiiput asennetaan yleensä tulisijan kanssa yhtäaikaisesti, Hautala sanoo.
 Myös Leppänen totesi väitöksessä, että tutkimuksen avulla on pystytty mukaan vaikuttamaan metallisavupiippujen paloturvallisuuteen Suomessa.
 – Suomessa myynnissä olevat metallisavupiiput on nykyään testattu suomalaista asennustapaa paremmin vastaavalla tavalla, mikä on parantanut niiden paloturvallisuutta selvästi, Leppänen sanoo.
 Diplomi-insinööri Perttu Leppäsen väitöskirja  Fire Safety of Metal Chimneys in Residential Homes in Finland  tarkastetaan Tampereen yliopiston rakennetun ympäristön tiedekunnassa perjantaina 11. lokakuuta.
 Lue lisää:
 Tutkija huolestui nopeasti yleistyneiden savupiippujen tulipaloista: "Suomessa ongelma on erityisen suuri"

Savupiipuista johtuvien palojen määrä on vähentynyt selvästi – silti suomalaiskodeissa "valitettavan paljon" ratkaisuja, joiden turvallisuus on kyseenalaista


Karkumatka teki Särkänniemen Akvaariossa asuvasta anakondakäärmeen poikasesta julkkiksen.
 Särkänniemeen muutti keväällä kaksi keltaisen anakondan poikasta. Niistä villimpi aiheutti melkoisen etsintäoperaation viime kesänä. Poikanen oli kaksi viikkoa karkuteillä, kunnes se löytyi hyväkuntoisena akvaariorakennuksesta.
 Katomismatkaa seurattiin tarkkaan julkisuudessa.
 Metrin mittainen käärme ehti olla kateissa terraarion rakenteissa pari viikkoa, kunnes se päätti yllättäen pudottautua alas katosta Akvaarion sisäänkäynnin ulkopuolella.
 Nimiäiset perjantaina
 Sen jälkeen poikanen on viettänyt tiettävästä hiljaiseloa sisarensa kanssa. Särkänniemi järjesti perjantaina eläinten päivänä nimiäiset keltaisille anakondille. Nimiäisissä muisteltiin
 Nimiksi annettiin Houdini ja Salazar.
 Käärmeiden terraario purettiin etsintöjen aikana. Nyt terraario on saatu valmiiksi.
 Särkänniemen eläintoiminnan päällikkö Sari Järvisalo varmisti, että karannut anakondanpoikanen pääsi turvallisesti takaisin terraarioonsa.  Särkänniemi
 Särkänniemeen tulvi paljon nimiehdotuksia kilpailussa. Karkuteille lähteneelle käärmeelle ehdotettiin nimeksi muun muassa Houdini, kahlekuningas  Harry Houdinin(siirryt toiseen palveluun)  (Wikipedia) mukaan.
 Marko Melto / Yle
 Särkänniemen operatiivinen johtaja  Tiia Ojansivu  sanoo, että tähän asti on puhuttu karkulaisesta ja siitä toisesta kiltimmästä.
 – Hyvät nimet löydettiin. Nimiehdotuksia tuli valtavasti. Oli poliitikkoja, oli musiikin edustajia ja filmitähtiä.
 Terraario on tehty katoamisvarmaksi
 Poikasille ehdotettiin myös esimerkiksi nimiä Ana ja Konda, Pekka ja Pätkä.
 Nimivalinnat tekivät akvaarion hoitajat. Terraario on nyt korjattu, eikä karkaaminen pitäisi enää olla mahdollista.
 – Varmasti ollaan kaikki katsottu, joka ikinen mutka, nurkka, kuoppa ja notkelma on tutkittu. Katto on rakennettu uudelleen ja terraario pinnoitettu. Kyllä me nyt ollaan varmoja, että molemmat kaverukset pysyvät siellä.
 Poikasilla ei ole Ojansivun stressin merkkejä.
 – Yleensä kaikki on hyvin, kun ne syövät ja pötköttelevät rauhassa.
 Lue lisää:
 Karkuteillä ollut käärmeenpoikanen löytyi Särkänniemen Akvaariosta – Päätti yllättäen pudottautua katosta
 Katoamistempun Särkänniemessä tehnyt anakonda toipuu seikkailustaan, seuraavaksi se tarvitsee nimen – "Houdini on vahvoilla"
 Metrinmittainen käärmeenpoikanen katosi terraariostaan Särkänniemessä

Katoamistempulla julkisuutta saanut käärmeen poikanen ja se kiltimpi sisarus saivat nimet: Houdini se on!


Summary: Yhtiö haluaa yksinkertaistaa toimintojaan ja leikata kustannuksia.

Yhdysvaltalainen tietokone- ja printterivalmistaja HP suunnittelee vähentävänsä 9 000 työpaikkaa maailmanlaajuisesti seuraavien kolmen vuoden aikana.
 HP perustelee leikkauksia toimintojen yksinkertaistamisella ja kustannusten alentamisella.
 HP aikoo muuttaa käytäntöjään muun muassa printteriyksikössään niin, että tulostimia myydään halvalla, mutta vastineeksi printtereiden ostajat joutuvat ostamaan kalliit mustekasetit HP:lta.
 Edellisen kerran HP vähensi väkeä tuhansittain kolme vuotta sitten. Yhtiö syntyi neljä vuotta sitten Hewlett-Packardin jakautuessa. Hewlett-Packard Enterprise tarjoaa nykyään pilvipalveluja ja ohjelmistoja.

Tietokone- ja printterivalmistaja HP suunnittelee vähentävänsä 9 000 työpaikkaa lähivuosina


Summary: Päättyviä työtehtäviä on K-ryhmän autoliikkeissä kaikkiaan 180.

K-Auton ja K-Caaran elokuussa alkaneet yhteistoimintaneuvottelut on saatu päätökseen. Yrityksistä irtisanotaan noin sata henkilöä, Kesko kertoo  tiedotteessa .
 K-Auto toimii autojen maahantuojana ja K-Caara vähittäismyyjänä.  Elokuussa alkaneiden yt-neuvottelujen  tavoitteena oli henkilöstömäärän sopeuttaminen ja organisaatiorakenteen uudistaminen vastaamaan autoalan muuttunutta markkinatilannetta.
 Työtehtäviä päättyy yhteensä noin 180, joista noin 100 toteutetaan irtisanomisina. Irtisanottavien määrää pienentävät muun muassa siirtymiset uusiin työtehtäviin, määräaikaisten työsuhteiden päättymiset ja eläköitymiset.
 Neuvotteluiden piirissä oli molempien yhtiöiden koko henkilökunta, yhteensä noin 1 500 henkilöä.

K-Auto ja K-Caara irtisanovat sata työntekijää


Summary: Neljä ihmistä kuoli eilisessä hyökkäyksessä. Tapauksesta on aloitettu murhatutkinta, mutta ei toistaiseksi terrorismitutkintaa.

Pariisin pääpoliisiasemalla neljä ihmistä kuoliaaksi puukottanut mies oli ranskalaismedian tietojen mukaan perheellinen 45-vuotias, joka oli kääntynyt jokin aika sitten muslimiksi. Tekijä tunsi uhrinsa.  Le Figaro -lehden mukaan  yksi kuolleista oli puukottajan suora esimies.
 Pariisin syyttäjän  Remy Heitzin  mukaan tapauksesta on aloitettu murhatutkinta.
 Heitz sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan olevansa "jatkuvassa yhteydessä" terrorismitutkijoiden kanssa, mutta toistaiseksi tutkinta on hänen käsissään. Heitzin mukaan miehen kotiin on tehty kotietsintä ja tämän vaimo on otettu kiinni kuulustelua varten.
 Ranskalaisen BFM-kanavan lähteiden mukaan  kotietsinnässä ei ole löytynyt merkkejä siitä, että mies olisi radikalisoitunut. Kanavan mukaan mies oli työtoveriensa arvostama, mutta hän oli viime aikoina vaikuttanut turhautuneelta siihen, että hän ei ollut päässyt ylenemään työssään. Miehellä oli kuulovamma, ja hän oli pyytänyt viittomakielen tulkkia kuukausien ajan, BFM kirjoittaa.
 Mies surmasi torstaina kolme miespoliisia ja naisassistentin, ennen kuin hänet ammuttiin kuoliaaksi. Hän puukotti myös viidettä henkilöä, joka sai vakavia vammoja ja on sairaalahoidossa. Poliisi oli määrännyt puukottajaa laskemaan aseensa, ja kun mies ei totellut, poliisi ampui häntä päähän.
 Pitkä ura poliisin palveluksessa
 Puukottaja oli työskennellyt poliisin IT-osastolla vuodesta 2003, ja uhrit olivat hänen työtovereitaan. Hän oli syntynyt Ranskalle kuuluvalla Martiniquen saarella Karibialla.
 Ranskan sisäministeri  Christophe Castaner  on sanonut, että miehen käytöksessä ei ollut havaittu mitään ongelmallista hänen vuosia kestäneen työuransa aikana.
 AFP:n ja muun muassa  sanomalehti Le Figaron  mukaan puukottaja oli kääntynyt muslimiksi noin puolitoista vuotta sitten.
 – Hän oli hyvin hiljainen. Näin hänen käyvän moskeijassa, mutta hän harjoitti uskontoaan normaalisti, AFP:n haastattelema naapuri sanoi. Naapuri ei halunnut nimeään julki.
 Samassa naapurustossa asuvien mukaan miehellä on 9- ja 3-vuotiaat lapset, AFP kirjoittaa.
 – Napsahtiko hänellä, vai oliko syy jokin muu? On vielä liian aikaista sanoa, poliisien ammattiliiton Pariisin alueen johtaja  Loic Travers  sanoi BFM:lle.
 Lue myös:
 Neljä poliisin työntekijää kuoli veitsi-iskussa Pariisin pääpoliisiasemalla – puukottaja työskenteli pitkään rakennuksessa

Tämä Pariisin poliisipuukotuksesta tiedetään: Tekijä ja uhrit olivat työtovereita, ranskalaismedian mukaan puukottaja oli kääntynyt muslimiksi


Summary: Hallitus empii turpeen käytön lopettamista, mutta paneelin mukaan turpeen energiakäytöstä pitää luopua reilussa kymmenessä vuodessa.

Suomen maailmallakin rummuttamat ilmastotavoitteet vaativat päästöleikkausten kiristämistä.
 Suomen ilmastopolitiikkaa arvioivan paneelin mukaan hallituksen tavoite tarkoittaa sitä, että päästöjä pitää leikata vuoteen 2035 mennessä noin 70 prosenttia vuoden 1990 tasosta.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus on ilmoittanut, että päästötalkoot  etenevät  hyvin vuotta 2030 kohden. Hallitus ei ole sen sijaan kertonut, mitä julkilausuttu  hiilineutraalisuustavoite  tarkoittaa muun muassa päästöleikkausten suuruuden suhteen.
 Suomi on sitoutunut julkisesti EU:n 45 prosentin päästöleikkauksiin vuoteen 2030 mennessä. Tätä ollaan parhaillaan tiukentamassa Suomen johdolla vielä loppuvuoden aikana. Sen lisäksi EU ja Suomi ovat sitoutuneet vähintään 80 prosentin leikkauksiin vuoteen 2050 mennessä.
 Ilmastopaneeli näyttää nyt hallitukselle yhden polun, jolla hiilineutraaliuteen päästään. Se tarkoittaa pähkinänkuoressa sitä, että kaikkia jo ilmoitettuja 2030- toimia pitää tiukentaa ja nopeuttaa. Ainoastaan vaikeiden  teollisuusprosessien  ja  maatalouden  osalta vähennykset ovat maltillisempia.
 Tässä ovat paneelin merkittävimmät vähennyskeinot ja tavoitteet:
 Energiateollisuus vastaa suurimmasta vähennystavoitteesta ja leikkaa 77 prosenttia vuoden 1990 päästötasosta Turpeen energiakäytöstä luovutaan vuoteen 2035 mennessä Lämmitysöljyn, turpeen ja kivihiilen käytöstä luovutaan vuoteen 2030 mennessä kodeissa, kaupoissa, palveluissa maatiloilla ja julkisissa rakennuksissa Kotimaan liikenteen päästöistä vähennetään 67 prosenttia vuoden 1990 tasosta Hakkuut pidetään viisi vuotta nykytasolla Energiatehokkuus paranee 20 prosenttia vuosittain
 Sähkön ja lämmön saanti pitää ilmastopaneelin mukaan hoitaa entistä enemmän biovoimalla. Vuoteen 2040 mennessä sähkön tuotanto biovoimalla lisääntyy 60 prosentilla ja ilmastopäästöt sähkön ja kaukolämmön tuotannossa tippuvat nykyisestä yli 80 prosenttia ja jatkavat vähenemistään lähes päästöttömäksi 2040 mennessä.
 Samana aikana sähkön tuotanto lisääntyy noin viidenneksellä, mikä käytännössä tarkoittaa Olkiluoto 3:n käyttöönottoa mahdollisesti ensi vuoden aikana. Paneelin päästöpolkuun ei ole laskettu mukaan uutta ydinvoimaa Loviisan korvausinvestointien lisäksi. Lisäsähköä syntyy paneelin mukaan merkittävästi lisää tuulivoimasta, mutta jonkin verran 2030-luvulla myös auringosta.
 Turpeen osalta paneeli linjaa, että sen energiankäyttö loppuu vuonna 2035, mutta turpeen korjuu turvemailta loppuu jo vuodesta 2031 alkaen. Hallituksen linjaus on ollut, että turpeen käyttö vähintään puolittuu vuoteen 2030 mennessä, mutta varsinaisesta luopumisesta ei Rinteen hallitus ole vielä puhunut.
 .
 Hallitus on suunnitellut turpeen energiatuen leikkausta, mutta ei ole vielä ilmoittanut turpeen käytön loppumisajankohtaa. Timo Aalto / Lehtikuva
 Älykkäiden  sähkö- ja lämpöverkkojen  sekä sähkön  varastoinnin  pitäisi tavoitteen mukaan olla laajassa käytössä jo noin kymmenessä vuodessa.
 Toisin kuin nyt, Suomi olisi 30-luvulla omavarainen sähkön suhteen, eikä tuonti ylitä vientiä.
 Paneeli on käyttänyt laskelmissaan  VTT:n mallinnusta  energia-alan kehityksestä. Energiateollisuus on itse puhunut mahdollisuudesta pyrkiä lähes päästöttömäksi 30-luvun lopulla. Tutkijoiden laskelmissa teollisuuden päästöt ovat kahdenkymmenen vuoden kuluttua noin 10 prosenttia Suomen kokonaispäästöistä, kun ne nyt ovat noin kolmanneksen.
 Suurin osa uusista autoista täyssähkölle vuonna 2030
 Ilmastopolitiikan asiantuntijat arvioivat, että lähes kaikki tarvittavat liikenteen päästövähennykset tulevat, kun autokanta sähköistyy, autojen tarvitsema energian tarve vähenee ja polttoaineet ovat pitkälti uusiutuvia. Tavoitteiden saavuttamiseksi sähköistämistä pitää vauhdittaa ja saada vuoteen 2030 mennessä täyssähköautoja markkinoille niin, että uudet autot käyvät pitkälti sähköllä ja osittain kaasulla.
 Paneeli arvioi, että joukkoliikenteen käytön lisääntyminen, liikkumisen keskittyminen enemmän lähialueilla ja kilometriveron käyttö vähentävät päästöjä arviolta noin neljänneksen vuonna 2030.
 Paneeli arvioi myös, että kotimaan liikenteen noin lähes 70 prosentin päästöleikkaustavoite toteutuu vuoteen 2030 mennessä. Tämä siitä huolimatta, että ajoneuvojen käytön ennakoidaan kasvavan yli kymmenellä prosentilla samaan aikaan.
 Paneeli vaatii liikenteessä muun muassa näitä asioita:
 Täyssähköhenkilöautoja on autokannasta yli neljännes jo vuoteen 2030 mennessä Ulkomailta tuodut polttomoottoriautot on korvautuvat vuoden 2025 jälkeen hybrideillä, sähköautoilla tai kaasulla vuoden 2025 jälkeen. Käytettyjä tuontiautoja noin viidennes uusista autoista Täyssähköisiä pakettiautoja yli puolet pakettiautokannasta vuonna 2040 Kaasukäyttöisiä kuorma-autoja joitakin prosentteja kannasta vuonna 2040 Kaasuautoja on selvästi vähemmän eli reilut 100 000 kaasuautoa 2030 mennessä
 Paneeli ennustaa, että käytössä olevien autojen määrä ei enää jatka kasvuaan, vaan tasaantuu noin 2,7 miljoonaan autoon.
 Lähes kaikki liikenteen päästöt tulevat tieliikenteen päästöjen laskusta. Henkilöautojen päästöjen lasku vastaa tästä leijonan osaa.
 Päästövähennyksien jälkeenkin kotimaan liikenteen osuus pysyy noin viidenneksessä kokonaispäästöistä vuoteen 2040 mennessä.
 Tavoitteet vaativat metsänielujen kasvattamista paljon isommiksi
 Jotta hallituksen hiilineutraaliustavoite voi ylipäätänsä toteutua, Suomella pitää olla hiiltä käyttäviä nieluja, käytännössä metsää. Vuoden 2035 tavoite vaatii, että nielu on vähintään yhtä suuri kuin jäljellä olevat päästöt.
 Ilmastopaneelin arvion mukaan nielujen tulevaa kokoa on vaikea ennustaa. Paneelin arvion mukaan hiilineutraalisuustavoite vaatii päästöjen leikkausten lisäksi metsänielujen kasvattamista. Nielujen menettämisen riskin takia hakkuita ei voi kasvattaa viime vuoden huipputasosta, vaan ne pitää laskelmien mukaan jäädä ennalleen 77 miljoonaan kuutioon seuraaviksi viideksi vuodeksi.
 Viiden vuoden jälkeen hakkuita voi lisätä 82 miljoonaan kuutioon.
 Paneelin molemmat laskentaluvut ovat useita miljoonia kuutioita alle sen, mitä Suomen metsäpolitiikkaa on linjattu ja hahmoteltu kansallisessa metsästrategiassa. Myös uudet metsätalouden  investoinnit  ovat lisäämässä puun käyttöä. Tämän vuoden hakkuukertymä ei luultavasti yllä viime vuoden  ennätyslukemiin.
 Paneelin mukaan metsä- ja maaperän nieluja pitää asteittain kasvattaa aina vuoteen 2040. Paneeli on mitoittanut nielut päästövähennystavoitteen mukaan. Paneelin laskelmissa nieluja kasvatetaan  historiallisen  suuriksi vuoteen 2040 mennessä.
 Paneeli olettaa, että niin sanotulla LULUCF-sektorilla, johon nielut kuuluvat, toteutetaan myös esimerkiksi maatalouden hiilidioksidipäästöjen vähennyksiä. Tämä tarkoittaa muun muassa turvemaiden raivauskieltoa viljelyskäyttöön vuodesta 2025 alkaen ja suopeltojen viljelyn muuttamista sekä metsittämistä.
 Isot päästövähennykset voivat syntyä aikaisemmin
 Ilmastopaneelin työssä ei ole huomioitu päästöpolkujen kustannustehokkuutta eikä toimien oikeudenmukaisuutta. Pääministeri Rinteen hallitus on korostanut tekevänsä ilmastotyötä myös niin, että niiden vaikutukset eri ihmisryhmille huomioidaan.
 Laskelmissa ei ole otettu huomioon mahdollisia tulevia teknisiä ratkaisuja esimerkiksi raskaan teollisuuden päästöjen vähentämiseksi. Myös todelliset päästövähennykset voivat poiketa paneelin päästövähennyspolun keinoista.
 Suomi voi paneelin arvioin mukaan päästä jo selvästi ennen vuotta 2040 yli 80 prosentin vähennyksiin, jos esimerkiksi kaavaillut hiilen talteenottotekniikat tulevat kannattaviksi. Silloin nielut olisivat selvästi suuremmat kuin päästöt. Paneeli kuitenkin muistuttaa, että metsien hiilinielujen kehitykseen liittyy paljon epävarmuuksia ja Suomen tavoite on päästää vähemmän kuin hiiltä otetaan talteen.
 Lue myös:
 Asiantuntijat budjettiesityksen ilmastosatsauksista: Tehokkain toimi jäi uupumaan, kun turpeen verotukea ei poistettu
 Maatalous voi olla kohta pahempi saastuttaja kuin koko energia-ala – Selvitys: Ilmastonmuutoksen torjunta laskee energian tuotannon päästöjä rajusti
 Ministeriön työryhmä ehdottaa: uusien bensa- ja dieselhenkilöautojen myynti pitäisi lopettaa vuonna 2035

Ilmastopaneeli: Ilmastotavoitteita pitää kiristää entisestään – vuoden 2035 tavoitteet vaativat hakkuiden jäädyttämistä vuosiksi nykytasolle


Summary: Tavoitteista saavutettiin noin puolet ja puolet jäi saavuttamatta.

Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus saavutti biotalouden kärkihankkeen tavoitteet vain osittain, kertoo Valtiontalouden tarkastusvirasto VTV. Viraston mukaan tavoitteista saavutettiin noin puolet ja puolet jäi saavuttamatta.
 – Norminpurkutavoite saavutettiin, ja energia- ja ilmastotavoitteet tullaan saavuttamaan. Työpaikkoja kuitenkin syntyi biotalous- ja cleantech-alalle vain vähän, ja elintarvikkeiden kauppatase ja maatalouden kannattavuus eivät parantuneet, kertoo VTV:n johtava tuloksellisuustarkastaja  Auri Pakarinen .
 Hallituskauden aikana tavoitteina oli purkaa alan säätelyä, lisätä uusiutuvan energian käyttöä, lisätä alan työpaikkoja ja parantaa elintarvikkeiden kauppatasetta ja maatalouden kannattavuutta.

Sipilän hallitus saavutti biotaloutta koskevat tavoitteensa vain osittain


Summary: Miten omasta työpäivästä voi tehdä paremman? Tätä pohditaan perjantaina Unelmien työpäivän päätapahtumassa Tampereella.

Unelmien työpäivän päätapahtuma järjestetään tänä vuonna Tampereella Varalan urheiluopistolla. Yle Tampereen toimittajat Anna Sirén ja Katri Tapola sytyttävät tulet Varalan rantaan ja kutsuvat nuotiokahville joukon työhyvinvoinnin asiantuntijoita.
 Suora lähetys alkaa Yle Areenassa perjantaina 4.10.2019 kello 12.
 Oman näkökulmansa tarjoilevat asiantuntija Elina Ravantti Työturvallisuuskeskuksesta, mentaalivalmentaja Jouko Mikkola Suomen Mentaalivalmennuksesta, kehittämispäällikkö Mia Vahlsten Työterveyslaitokselta, kehonkielen kouluttaja Niko Visuri, ravitsemuksen asiantuntija Annika Havaste sekä Varalan omana edustajana hyvinvointipalvelupäällikkö Minni Suni.

Unelmien työpäivän suora Areena-lähetys Tampereelta


Summary: Kirjamessut tuo tänä vuonna lavalle runsaasti myös teatterimaailman tähtiä.

Perjantaina alkavien Turun kirjamessujen pääteema on teatteri.
 Muita teemoja ovat muun muassa ilmastonmuutoksen kulttuurivaikutukset ja lukutaito. Messuilla nähdään yli 700 esiintyjää, 400 ohjelmanumeroa ja satoja näytteilleasettajia.
 Yle on mukana messuilla omalla osastollaan messukeskuksen sisääntuloaulassa.
 Katso tästä tärpit perjantain ohjelmaan tai seuraa niitä Yle Areenan kautta. Ensimmäisenä lähetetään taiteilija  Seela Sellan  haastattelu, jota voi seurata pääkuvan linkistä. Sella kertoo elämäänsä vaikuttaneista kirjoista kirjamessujen ohjelmajohtajan  Jenni Haukion  haastattelemana.
 Kaikki keskustelut voi katsoa Yle Areenasta myös jälkeenpäin.
 Sankaritarinoita pojille
 Tarinamuotoinen tietokirja käsittelee sankaruutta rajojen rikkomisen näkökulmasta. Keskustelijoina Suomen rock-taivaan kiintotähti  Michael Monroe  ja kirjan toimittaja  Aleksis Salusjärvi . Haastattelijana  Nina Honkanen .
 13.20–13.50 Fiore A-halli

 Kallen kantapöytä
 Ajankohtaista puhetta kirjoista ja kirjoittamisesta. Keskustelijoina  Roope Lipasti ,  Satu Rasila  ja  Riku Korhonen . Keskustelua johtaa Yle Turun toimittaja  Kalle Talonen .
 14.50–15.20 Kuisti B-halli

 Turun kirjamessut Plus
 Radio Suomen Lounais-Suomen iltapäivä on Turun kirjamessujen vilinässä. Seuraa Kalle Talosen ja  Johanna Manun  tekemää lähetystä kuvan kanssa. Vieraana muun muassa Turun kirjamessujen ohjelmajohtaja Jenni Haukio.

 Areena-lähetykset Turun kirjamessuilta jatkuvat lauantaina. Silloin lavalla nähdään muun muassa  Vesa-Matti Loiri  ja hänen elämäkerturinsa  Jari Tervo .

Yle mukana Turun kirjamessuilla – katso Seela Sellan haastattelu suorana Areenasta kello 11.14


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Hei kaikki , ja terveiset Itävallasta ja Unkarista!
 Wienissä vaalivalvojaisten puitteet olivat sunnuntaina keisarilliset, kun itävaltalaiset ja maailman viestimet Yle mukaan lukien kokoontuivat seuraamaan tulosten julkistamista Habsburgien entiseen palatsiin Hofburgiin. Voittajaksi nousi - ei mitenkään yllättäen - konservatiivinen 33-vuotias  Sebastian Kurz , jonka nousu politiikan huipulle on koko  Euroopan mittakaavassa ainutlaatuinen ilmiö .
 Maahanmuuttovastainen FPÖ-vapauspuolue  romahti lähes kymmenen prosenttiyksikköä. Viimeinen isku oli jo Ibiza-skandaalissa ryvettyneen ex-puheenjohtaja  Heinz-Christian Strachen  kulukorvausskandaali. Hän käytti puolueen varoja omiin menoihinsa. Maanantaina Strache ilmoitti jättävänsä politiikan.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Sebastian Kurz  voitti, mutta hän tarvitsee hallituskumppanin. Kysyin nuorelta Altkanzlerilta jo ennen vaaleja wieniläisen televisiostudion lämpiössä, voiko hän enää luottaa FPÖ:hön. Suoraa vastausta ei tullut.
 Eli kaikki on vielä mahdollista: hän voi yhä nostaa hallituskumppaniksi FPÖ:n tai vaihtoehtoisesti suuren vaalivoiton saaneet mutta poliittisesti kaukana olevat vihreät. Kolmas vaihtoehto on palata perinteiseen suureen koalitioon sosiaalidemokraattien kanssa. Tätä tuskin hän tai itävaltalaisten enemmistö kuitenkaan haluaa.
 Seuraavana päivänä  vuorossa oli pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) ja pääministeri  Viktor Orbánin  tapaaminen Budapestissa, jonne pääsee Wienistä kätevästi junalla alle kolmessa tunnissa. Välillä Euroopassa kaikki on lähellä!
 Yksi keikan henkilökohtaisesti jännittävimmistä hetkistä osui Budapestiin. Oli nälkä eikä aikaa lähteä lounaalle.
 Edessä oli pitkä päivä , koska Rinteen ja Orbánin tapaaminen oli siirtynyt iltapäivästä myöhään maanantai-iltaan Ranskan presidentin  Jacques Chiracin  hautajaisten vuoksi.
 Antti Rinne kuitenkin lupasi puhua toimittajille ennen tapaamista Suomen Budapestin-suurlähetystössä. Rakennus sijaitsee kukkulaisella puolella kaupunkia Budassa.
 Menimme kuvaajan ja Svenska Ylen EU-kirjeenvaihtajan  Rikhard Husun  kanssa jo etukäteen lähetystöön lähettämään Unkarin  demokratian tilaa taustoittavaa tv-juttua . Ruuan lisäksi nopea nettiyhteys on elinehto näillä kellon ympäri ja yli kestävillä keikoilla.
 Ilman ruokaa ei toimi pää. Ilman nettiä ei toimi mikään.
 Tilasimme siis pizzat  Suomen suurlähetystön osoitteeseen. Ja kävi niin kuin pelättiin. Pizzat ja Antti Rinne saapuivat lehdistön luo suurin piirtein samaan aikaan. Syömättä jäi.
 Aika paljon jäi auki se, mikä nyt on se malli, jonka Rinne sanoi liikahtaneen eteenpäin jäsenmaiden kesken, vaikka hän toimittajia taustoittikin. Rinne oli jo aiemmin sanonut,  ettei mikään jäsenmaa enää vastusta  Suomen ajamaa mallia sitoa oikeusvaltioperiaate EU-rahoitukseen.
 Myöhään illalla Rinteen ja Orbánin yhteisessä tiedotustilaisuudessa Unkarin pääministeri sanoi, että tämä pitää paikkansa. Unkari ei ole vastaan. Mutta samalla hän lyttäsi mahdolliset uudet mekanismit turhiksi ja Suomen esityksen olevan vielä vailla konkretiaa.
 Ei kuulostanut kovin sopuisalta  tai siltä, että Unkarin kanta olisi mihinkään muuttunut. Suuri tukirahojen saaja Unkari on aiemmin vastustanut oikeusvaltioperiaatteen sitomista budjettiin. Ehkä on helppo olla myötämielinen, jos mitään radikaalisti uutta ei ole tulossa.
 – En vastusta pyörän keksimistä uudestaan , Orbán sanoi lehdistötilaisuudessa Rinteen kanssa.
 Vähän valoa toi Eurooppa-ministeri  Tytti Tuppuraisen  (sd.) haastattelu seuraavan päivän  Politiikkaradiossa . Käytännössä Suomi ajaa samaa mallia kuin komissio. Jatkossa kaikki EU-rahoitus voidaan viedä aiempaa ketterämmin, jos jäsenmaan epäillään käyttävän varoja korruptioon tai muuten väärin.
 Kuvankauniissa ja kesäisessä Budapestissa  vastaan tulivat jälleen syyt, miksi EU ylipäätään on aloittanut 7. artiklan menettelyn Unkaria vastaan oikeusvaltioperiaatteen rikkomisen vuoksi.
 Samana päivänä kun Rinne tapasi Orbánin, Budapestin kansainvälinen CEU-yliopisto avasi virallisesti uuden kampuksen Wienissä. Liberaalina tunnetun yliopiston olo on tehty Unkarissa niin tukalaksi, että se on päättänyt muuttaa naapurimaahan.
 Sulkemispäätös on hyvin poliittinen . Unkarin hallitus päätti, ettei se enää halua tätä yliopistoa tänne, tapaamani jatko-opiskelija  Alina Lozhkina  sanoi yliopiston uuden rakennuksen edessä Budapestissa. Nyt tiloja tyhjennetään Wieniin.
 Myös korruptio on herkkä aihe Viktor Orbánille ja hänen lähipiirilleen. EU:n petostentorjuntavirasto Olaf on löytänyt mahdollisia epäselvyyksiä EU:n tukirahojen valumisesta  Orbánin vävyn yritykseen .
 Tiedotustilaisuudessa Rinteen kanssa  Orbán syytti Ylen kysymystä vävyn EU-rahoista valeuutiseksi. Tämä draama meni minulta aluksi täysin ohi, sillä suomeksi tehty simultaanitulkkaus oli heikko.
 Kun vihdoin päivän päätteeksi istahdin hotellin aulaan seitsemän tuntia aiemmin tilatun pizzalaatikon kanssa, huomasin kysymykseni päätyneen  unkarilaiseksi uutiseksi .
 #SOMESSA: Saksa vastaan Mario Draghi
 Twitter
 Talous- ja rahapolitiittinen some  on kiehunut ja kuplinut tämän viikon Euroopan keskuspankin riidoista rahapolitiikkaan liittyen. EKP:n johtokunnan saksalainen jäsen  Sabine Lautenschläger  erosi tehtävästään  ennenaikaisesti. Hän oli jo kolmas tiettävästi ovet paukkuen EKP:stä lähtenyt saksalainen, joka ei hyväksy keskuspankin laajaa elvytysohjelmaa.
 Huhumylly seuraajasta käy kuumana. Saksan kuuluisan Zew-tutkimuslaitoksen johtaja  Achim Wambachin  mukaan vahvoilla on muun muassa Bundesbankin varapääjohtaja  Claudia Buch .
 Keskuspankkiirien ohella juristit ovat olleet Saksassa ahkeria osoittaakseen negatiivisten korkojen ongelmia. Ne saattavat jopa olla  Saksan lain vastaiset .
 #FAKTA: Talouden fiilismittari osoittaa alaviistoon
 Joel Kanerva / Yle
 Euroopan komissio julkaisi  viime viikolla talouden ilmapiiriä kuvaavan  ESI-indikaattorin syyskuun päivityksen . Mittari kokoaa yhteen näkymiä mm. teollisuudesta, palveluista, rakennusalalta ja kuluttajien luottamuksesta.
 Indikaattori putosi syyskuussa pitkän aikavälin keskiarvoonsa ja alimmilleen sitten syksyn 2013. Näkymät heikkenivät erityisesti teollisuudessa ja Ison-Britannian taloudessa, jonka tulevaisuus on brexit-takarajan lähestyessä jälleen sumun peitossa.
 ESI-mittarin käyrä on ollut laskusuunnassa jo liki kahden vuoden ajan.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Saksalainen yhteisvastuun kannattaja, kauppapolitiikan kuohuntaa ja Katalonian vuosipäivä
 Saksalainen Klaus Regling on johtanut kesästä 2010 ensin Euroopan rahoitusvakausvälinettä ja vuodesta 2012 sen seuraajaa, kriisirahasto EVM:ää. Florian Wieser / EPA
 Saksalainen Klaus Regling  johtaa euroalueen 700 miljardin euron hätäkassaa eli Euroopan vakausmekanismia EVM:ää.  Hän perää Ylen haastattelussa edistystä  rahaliitto EMU:n valmiiksi saattamisessa.
 Reglingin mielestä esimerkiksi eurooppalainen talletussuoja pitäisi saattaa loppuun. Järjestelmän tarkoitus on, että kaatuneen pankin tallettajien varat maksettaisiin jatkossa yhteiseurooppalaisesta rahastosta kansallisten rahastojen sijaan.
 Suomi on harannut vastaan. Regling huomauttaa, että seuraavassa kriisissä voivat kärsiä muutkin kuin eteläisen Euroopan pankit.
 Mahdollinen taantuma,  eri maiden kasvanut halu suojata omia markkinoitaan ja isot ongelmat Maailman kauppajärjestössä WTO:ssa hämmentävät EU:n maailmanlaajuista kauppaa ja kauppapolitiikkaa.
 EU:n ja latinalaisen Amerikan Mercosur-maiden välinen kauppasopimus saattaa jumiutua Brasilian metsäpaloihin tai asianomaisten maiden vastustukseen. EU:n hiilitulleista Kiinaa vastaan voi tulla iso hässäkkä.
 Brysselin koneessa   Maija Elonheimon  haastateltavana on ulkoministeriön kauppapolitiikan yksikön päällikkö  Pasi-Heikki Vaaranmaa .
 Espanjassa poliittinen tilanne  on taas kiristymässä. Lähiaikoina odotellaan tuomioita useille katalaanijohtajille Katalonian kahden vuoden takaiseen itsenäisyysjulistukseen liittyen.
 Vuosi sitten Ulkolinjan  Pertti Pesonen  seurasi kahden naisen  Laura Masvidanlin  ja  Txell Bonetin   taistelua tutkintavankeudessa olevien miestensä puolesta .
 ENSI VIIKOLLA: 30 vuotta Leipzigin protestista
 Berliinin muurin murtumisen  ja Euroopan yhdistymisen 30-vuotismuistojuhla lähtee Saksassa toden teolla käyntiin ensi viikolla.
 Ei, muuria ei kaatanut Ritari Ässä eli  David Hasselhoff  (vaikka  hän saapuu taas Berliinin muistelemaan menneitä ).
 Syksyllä 1989 itäsaksalainen demokratialiike loi painetta, joka lopulta kaatoi muurin ja yhdisti Euroopan. Yksi suuri muistopäivämäärä on 7.10., sillä sinä päivänä vuonna 1989 Itä-Saksan Leipzigissa pidettiin suuri demokratialiikkeen mielenosoitus.
 Saksassa sanotaankin , että Leipzigin mielenosoitus 7.10. johti muurin murtumiseen 7.11., mikä puolestaan johti Saksojen yhdistymiseen.
 Ensi viikolla on odotettavissa myös liikenneruuhkaa eri Euroopan kaupungeissa. Eri maissa toimiva ilmastoaktivistien  Extinction Rebellion  -liike (suomeksi Elonkapina) aloittaa 7.10. laajan kampanjan. Berliinissä ja muissa Euroopan kaupungeissa on luvassa liikenteen solmukohtien valtaamista ja muuta “rauhanomaista kansalaistottelemattomuutta”.
 Puolassa pidetään parlamenttivaalit  13.10. Mielipidetiedustelujen mukaan vallassa jatkaa kansallismielinen konservatiivipuolue Laki ja oikeus. Puolueen vaalilupauksiin kuuluu  verohelpotuksia nuorille ja lapsilisän korotus .
 Terveisin Suvi
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Eurooppa-kirje: Kirjeenvaihtaja tilasi pizzan suurlähetystöön


Summary: Lähetys alkaa kello 08.55. Pääset katsomaan lähetystä klikkaamalla tämän jutun kuvaa.

Poliisi esittää Kuopiossa tiistaina tapahtuneen kouluhyökkäyksen epäiltyä vangittavaksi. Poliisi epäilee 24-vuotiasta  Joel Otto Aukusti Marinia  todennäköisin syin murhasta ja yhdeksästä murhan yrityksestä. Rikosnimikkeiden määrä tarkentuu tutkinnan edetessä.
 Keskusrikospoliisista kerrotaan, että epäilty osallistuu vangitsemisvaatimuksen käsittelyyn videoyhteyden välityksellä sairaalasta. Hänellä on puolustusasianajaja.
 Vangitsemisvaatimus käsitellään Pohjois-Savon käräjäoikeudessa perjantaina alkaen klo 9.00. Pakkokeinoistunnon puheenjohtajana toimii käräjätuomari  Heidi Fröberg .
 Istunnon alussa saa kuvata noin viiden minuutin ajan, minkä jälkeen aloitetaan käsittely. Aivan aluksi päätetään käsittelyn julkisuudesta.
 Aiheesta aiemmin:
 KRP: Kouluiskusta epäillyn vangitsemisvaatimus käsitellään huomenna aamulla, epäilty osallistuu sairaalasta videon välityksellä

Katso suorana: Poliisi esittää Kuopion kouluhyökkäyksen epäiltyä vangittavaksi