Summary: Kansanedustaja Hussein al-Taee myönsi kuvakaappaukset Facebook-kirjoituksistaan aidoiksi. Kuvakaappauksissa käytetään rajua, halventavaa kieltä.

SDP:n tuore kansanedustaja  Hussein al-Taee  on myöntänyt hänen Facebook-kirjoituksistaan levinneet kuvakaappaukset aidoiksi.
 Al-Taee päivitti asiasta tänään  blogiinsa .
 – Avaan tässä kirjoituksessa vuosien takaisia Facebookiin kirjoittamiani tekstejä, joista otetut kuvakaappaukset ovat herättäneet keskustelua viime viikkoina. Olen käynyt näitä uudelleen ja uudelleen läpi ja voin sanoa niiden olevan valitettavasti aitoja.
 Al-Taee ei tarkemmin erottele blogissaan, mitkä kuvakaappauksista ovat aitoja. Aiemmin hän on myöntänyt kirjoittaneensa Gazan sotaa käsittelevässä ryhmässä yhä näkyvissä olevat kommentit, joissa hän on verrannut Israelia Isisiin. Muita, erityisesti vanhempia päivityksiä al-Taee  ei ole tunnistanut omakseen  tai ei muista kirjoittaneensa.
 Kuvakaappauksia julkaistiin alunperin anonyymissa blogissa, joka ilmestyi päivää ennen ennakkoäänestyksen alkamista. Myös Ylellä on hallussaan kuvakaappauksia. Niitä on toistakymmentä.
 Osa blogissa julkaistuista tuoreimmista ja maltillisemmista päivityksistä löytyi vielä maaliskuussa Hussein al-Taeen Facebook- ja Twitter-profiilista. Päivitykset liittyivät Iraniin.
 Erilaisia kuvakaappauksia alkoi kiertää myös sosiaalisessa mediassa. Muun muassa kansalaisaktivisti  Anter Yasa  julkaisi niitä omassa  blogissaan . Yasa on aiemmin ollut esillä “lelusalakuljettaja” Rami Adhamin tapauksessa, jonka  hän auttoi paljastamaan .
 Nyt Al-Taee myöntää blogissaan, ettei aiemmin uskaltanut kertoa menneisyydestään kaikkea.
 – Pyydän anteeksi myös sitä, etten ole kyennyt avaamaan vanhoja tekstejä ja ajatteluni muutosta sitä kysyneille toimittajille, tukijoille ja muille ihmisille. Ymmärrän, että toimintani on hämmentänyt tilannetta lisää hetkenä, jolloin avoimuuden vaatimus on ollut täysin perusteltu ja oikeutettu. Toimin typerästi, koska olen halunnut painaa tämän osan menneisyyttä taakseni.
 Kirjoituksia presidentin hirttämisestä
 Yle avaa nyt julkisuudessa levinneiden kuvakaappausten sisältöä. Päivityksissä on rajua, alatyylistä ja halveksuvaa kielenkäyttöä.
 Vanhimmat päivitykset ovat vuodelta 2011. Vanhoissa päivityksissä esiintyy homoseksuaaleja, juutalaisia ja sunnimuslimeja halveksuvaa kielenkäyttöä.
 Yhdessä päivityksessä toivotaan Saudi-Arabiaan entisen kuninkaan  Abdullahin  ja Egyptin entisen presidentin  Hosni Mubarakin  “palamista”. Päivityksessä viitataan myös Mubarakin hirttämiseen. Päivityksen päivämäärä on Mubarakin eroamispäivä vuonna 2011.
 Kuvakaappaus al-Taeen kirjoituksesta vuodelta 2011.  Kuvasta poistettu sivullisten nimet ja kuvat.
 Vanhojen päivitysten kommenteissa Hussein al-Taee kirjoittaa muun muassa “sunnien paskapuheesta” (sunni bullshit).
 – Pahoittelut (nimi poistettu), ettet ole kuullu kaikesta sunnien paskapuheesta. Jos olisit, et olisi sunni, al-Taee kommentoi.
 Al-Taee käyttää myös homoseksuaaleista ja juutalaisista äärimmäisen halveksuvaa ja alatyylistä kieltä.
 – Juutalainen tekee mitä juutalainen tekee parhaiten. Kusettaa kaikkia (fucks up everybody) saadakseen kaiken, al-Taee kommentoi.
 Eräässä Ylelle toimitetussa kuvakaappauksessa al-Taee solvaa somaleja ja heidän uskonnonharjoittamistaan yhdistäen heidät ääri-islamisteihin. Myös tänään julkaistussa blogissaan al-Taee myönsi käyttäneensä halveksuvaa kieltä somaleista.
 Tänään Hussein al-Taee pyysi blogissaan anteeksi loukkaavia kirjoituksiaan.
 – Minulla ei ole sanoja häpeälle, jota tunnen nyt niistä ennakkoluuloista, ajatuksista ja kielestä jota olen käyttänyt homoseksuaaleista, juutalaisista, sunneista, somaleista tai muista ihmisryhmistä.
 Al-Taee painottaa tekstissään, ettei hän hyväksy yhdenkään ihmisryhmän syrjintää tai mihinkään ryhmään kohdistuvaa vihaa. Hän kertoo pitkästi blogissaan, millaiset asiat ovat johtaneet hänellä nuorena olleisiin mielipiteisiin.
 Hussein al-Taee on vieraana illan A-studiossa kello 21.00. Voit katsoa lähetyksen TV1:ltä tai   Yle Areenasta .
 Lue myös:
 Kansanedustaja Hussein al-Taee myöntää kuvakaappaukset Facebook-kirjoituksista aidoiksi – Puoluesihteeri: Keskustelu kirjoituksista jatkuu
 Israelissakin tuohduttiin al-Taeen kommenteista – "SDP:n pitäisi erottaa hänet"
 CMI poisti maininnan Hussein al-Taeesta
 STT: Eduskuntaan valittu Hussein al-taee pyytää anteeksi vanhoja Facebook-päivityksiään – Rinnasti niissä Israelin ja Isisin

Näitä törkykirjoituksia kansanedustaja al-Taee pahoittelee: rinnasti somalit ääri-islamisteihin, pilkkasi juutalaisia ja vihjaili Egyptin presidentin hirttämisestä


Summary: Keskustasta on jo useaan kertaan arvioitu, että rökäletappion jälkeen puolueen paikka on oppositiossa.

Keskustan eduskuntaryhmä kertoi iltapäivällä vastauksensa  hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) kysymyksiin . Vastauksista päätettiin ryhmän kokouksessa.
 Yle näytti tilaisuuden suorana Areenassa. Ohjelma on katsottavissa klikkaamalla jutun kuvaa tai  tästä linkistä.
 Puolue on kertonut useaan otteeseen, että sen kynnys osallistua hallitukseen on korkea. Viimeksi  tällaista viestiä tuli puoluevaltuuston kokouksesta  Riihimäeltä.
 – Vastuu on ensisijaisesti vaalien voittajilla, sanoi myös eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  tänään.
 – Jos siitä ei tule mitään, niin sen jälkeen voidaan palata asiaan.
 Kaikkonen  arvioi viime viikolla, että hallitusovessa olisi "noin viiden sentin rako ".
 Sote-uudistuksen pohjana edelleen 18 maakuntaa
 Keskusta antoi hallitukseen menolle kymmenen kynnyskysymystä.
 Näihin kuuluu esimerkiksi se, että edellisellä vaalikaudella kariutunut sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistus tehtäisiin 18 maakunnan pohjalta.
 Voit lukea keskustan vastaukset  kokonaisuudessaan puolueen verkkosivuilta, täältä .
 Puolue vaatii, että maakunnista tehtäisiin "monialaisia". Tämä tarkoittaa sitä, että ne vastaisivat myös muusta kuin sosiaali- ja terveyspalveluista. Tämä oli tavoitteena  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen maakuntauudistuksessa.
 Esimerkiksi  SDP:n esittämässä 18 "sote-kunnan" mallissa  itsehallinnollisten alueiden vastuulla olisi ainakin aluksi vain sote-palvelut.
 – Pidämme luontevana ja perusteltuna, että siinä olisi muutakin. Tietysti puhumme isosta kokonaisuudesta ja meillä on keskusteluvalmius, mutta olisi järkevää, että maakunnat muutakin tekisivät, Kaikkonen sanoo.
 Keskusta vaatii myös, että mahdollinen perhevapaiden uudistus olisi perheille "paranus nykyiseen järjestelmään".
 – Varasimme vaaliohjelmassamme satakunta miljoonaa euroa sen toteuttamiseen. Tällä voidaan turvata se, että se todella on parannus eikä heikennys perheille.
 Vanhustenhoidon epäkohtiin keskusta haluaa puuttua tiukemmalla lainsäädännöllä. Lisäksi keskusta haluaa korottaa pienempiä eläkkeitä ja parantaa köyhiempien lapsiperheiden asemaa.
 Keskusta ei ole valmis esimerkiksi kiristämään yrittäjien ja yritysten verotusta tai hyväksymään listäkustannuksia maa- ja metsätaloudelle.
 Keskusta haluaa lisäksi, että hallitus sitoutuu kahdeksan puolueen voimin tehtyyn ilmasto-ohjelmaan.

Keskusta antoi vastauksensa Rinteelle – hallitukseen menolle kymmenen kynnyskysymystä


Summary: Kaikki tutkintalinjat ovat poliisin mukaan vielä auki.

Kuopion Savolanniemessä perjantai-iltana syttyneen luhtitalon tulipalon syttymissyy on vielä epäselvä. Poliisin mukaan tutkinnan ja silminnäkijähavaintojen perusteella vaikuttaa siltä, että palo sai alkunsa yhden asunnon parvekkeelta.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Tuomo Lepola  Itä-Suomen poliisilaitokselta kertoo, että viikonlopun ja maanantain aikana on tehty tiiviisti kuulemisia, kuulusteluita ja teknistä tutkintaa. Lepolan mukaan palon varsinaista syttymissyytä selvitetään yhä.
 – Kaikki tutkintalinjat ovat auki. Selvitetään myös sitä, ovatko joku tai jotkut aiheuttaneet palon huolimattomuudellaan vai onko tässä täysin tapaturmainen syttymissyy, Lepola.
 Poliisi ottaa vastaan uusia havaintoja tapahtumista. Ne voi ilmoittaa joko sähköpostilla osoitteeseen vihjeet.ita-suomi(at)poliisi.fi tai vihjepuhelimeen numerossa 0295 415 232.
 Tulipalossa ei tullut henkilövahinkoja, mutta useita huoneistoja tuhoutui. Moniin muihin asuntoihin tuli savu- ja vesivahinkoja. Rikoskomisario Lepolan mukaan toistakymmentä asuntoa ei ole tällä hetkellä asuttavassa kunnossa.
 Palo syttyi 20 asunnon talossa  perjantaina iltayhdeksän aikaan.  Koko taloyhtiössä on lähes 40 huoneistoa.

Poliisi: Kuopion Savolanniemen luhtitalon tulipalo sai ilmeisesti alkunsa asunnon parvekkeelta – syttymissyy ei vielä tiedossa


Summary: Pohjoisruotsalainen lauluporukka on pitänyt tiiviisti yhtä traagisen onnettomuuden jälkeen.

Aina kun  onnettomuus  tulee puheeksi, filminauha alkaa pyöriä  Veikko Sädesuon  päässä. Se, kuinka bussi meni liian lujaa rampille. Kuinka se osui autoihin, törmäsi kaiteeseen ja putosi useita metrejä alas junaraiteelle. Se, kuinka kyytiläiset voimattomina odottivat, milloin tulee viimeinen rysäys.
 Veikko näki kaiken, mutta vaimo  Kirsti  ei pystynyt katsomaan.
 Kuopion tuhoisasta  bussiturmasta on kulunut vajaa vuosi , mutta se ei ole jättänyt osallisia rauhaan. Neljä ihmistä kuoli, monelle tuli pysyviä vammoja. Jokainen sai vähintään trauman, jota kantaa mukanaan loppuelämänsä.
 – Ne tuntemukset tulevat aina. Kuinka hirveä tunne oli, kun tiesi ihan varmasti, että nyt käy huonosti. Mutta mitään ei pystynyt tekemään, Veikko Sädesuo kertaa.
 Kivut ja muistot kulkevat mukana
 Sädesuot asuvat muiden turmassa olleiden suomalaistaustaisten karaokekerholaisten tavoin pienessä pohjoisruotsalaisessa Kalixin kunnassa. Idyllisen Perämeren ympäröimän asuinalueen rauhan rikkovat vain muistot.
 Ja kivut.
 Kirsti käy kävelyllä, vaikka se aiheuttaa yhä kipua jalkaan tulleen valtavan haavan vuoksi. Veikon toinen jalka on edelleen täysin turta, ja saattaa sellaiseksi jäädäkin. Olkapää sai tällin eikä sekään ole täysin toipunut.
 Kirsti ja Veikko eivät silti korosta fyysisiä vaivojaan. Tiivistä lauluporukasta neljä menehtyi, yksi halvaantui ja jokainen kantaa eriasteisia vammoja mukanaan.
 – Päässä pysyvät kaikki nämä ajatukset loppuiän, jos vain pää toimii, Veikko toteaa.
 Vaikka muistot ovat synkät, löytyy Sädesoiden kotoa myös toivoa.
 Antti Heikinmatti / Yle
 Karaokekerho kokoontuu jälleen
 Turmasta selvinneet karaokekerhon jäsenet ovat jatkaneet viikoittaisia tapaamisiaan.
 – Ainahan se tulee mieleen, että ketkä ovat poissa. Mutta pikku hiljaa mennään eteenpäin, Kirsti Sädesuo huokaa.
 Kerhoillat on koettu tarpeelliseksi vertaistueksi, vaikka jokainen tapaaminen muistuttaa niistä neljästä, joita jäätiin kaipaamaan.
 – On hirveän tärkeää, että pidämme yhteyttä toinen toisiimme, Veikko sanoo.
 Veikko ja Kirsti Sädesuo toimivat elokuisen Kuopion reissun matkanjohtajina. Joskus jopa syyllisyyden tunteet kipuavat mieleen, vaikka järki tietääkin, ettei yksikään kyytiläisistä olisi voinut tehdä mitään kolarin estämiseksi.
 He kuitenkin ajattelevat, että jonain päivänä tuntemukset eivät ehkä enää ole yhtä voimakkaita. Myös  tieto kolariin johtaneista syistä  helpottaa toipumista.
 – Toivon, että nämä muistot haalenisivat. Eletään vain päivä kerrallaan, Kirsti toteaa.
 Suoraan pelkoa päin – uudelle bussimatkalle
 Sädesuot eivät aio jäädä paikoilleen murehtimaan, vaan sen sijaan menevät pahinta pelkoaan päin. He lähtevät pian uudelle ryhmäbussimatkalle, vaikka heti turman jälkeen pariskunta vannoi, ettei ikinä enää.
 Toki mielessä on käynyt, että entä jos sama sattuu uudelleen.
 – Mutta ei voi toista kertaa elämässä tapahtua samanlaista hommaa. Mennään semmosella tunteella, että koetetaan unohtaa edellinen bussireissu. Uskon, että kaikki menee hyvin, Veikko toteaa päättäväisesti.
 Kirsti-vaimo nyökkää ja hymyilee.

Neljä on joukosta poissa – Kuopion bussiturmasta selviytyneet kantavat yhä kipua ja traumaa: "Päässä pysyvät kaikki nämä ajatukset loppuiän"


Summary: Suurin osa uhreista asuu eri puolilla Norjaa.

Norjassa keski-ikäistä miestä epäillään yhteensä 256 lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, kertovat norjalaiset tiedotusvälineet. Uhreista yksi asuu  Norjan TV2:n mukaan Suomessa  ja 48 Ruotsissa. Suurin osa uhreista on poikia ja iältään 9–12 -vuotiaita.
 Poliisin mukaan kaikki epäillyt hyväksikäyttötapaukset ovat tapahtuneet internetin välityksellä, muun muassa Skypessä.
 Poliisi kertoo miehen esiintyneen internetissä tyttönä ja houkutelleen uhrinsa seksuaalisiin tekoihin.
 Epäilty pidätettiin viime vuoden tammikuussa ja hän on ollut siitä asti vangittuna. Rikokset ovat tapahtuneet tammikuun 2014 ja tammikuun 2018 välisenä aikana.
 Rikosten sarja alkoi paljastua, kun yksi uhreista otti yhteyttä poliisiin syksyllä 2017.

Norjalaismiestä epäillään yli 250 lapsen hyväksikäytöstä – Norjan median mukaan yksi uhreista asuu Suomessa


Summary: Maailmalla Endgame on tahkonnut viiden ensimmäisen päivän aikana yli miljardin euron lipputulot.

Maailmalla ennätyksiä rikkova  Avengers: Endgame  -elokuva keräsi myös Suomessa poikkeuksellisen paljon katsojia. Viime viikonloppuna sen näki vajaat 95 000 ihmistä.
 – Se on huikea avaustulos. Meillä hittileffana pidetään elokuvaa, joka kerää koko elinkaarensa aikana 100 000 katsojaa, muistuttaa Filmikamarin toiminnanjohtaja  Tero Koistinen .
 Vaikka määrä on suuri, se ei vielä pääse yli  Aku Louhimiehen  ohjaaman  Tuntemattoman sotilaan . Sen näki avausviikonloppuna 122 000 ja lopulta yli miljoona katsojaa.
 Yli 100 000 avausviikonloppulukuihin ovat viime vuosina yltäneet myös 007-elokuvat  Skyfall  ja  Spectre  sekä Star Wars -elokuvat  The Force Awakens  ja  The Last Jedi .
 Suosio kasvoi edellisestä
 Endgamesta  on meillä tulossa selkeästi suositumpi kuin aiemmasta Avengers-elokuvasta  Infinity Warista .  Endgame  on kerännyt ensimmäisten viiden päivän aikana 140 000 katsojaa, kun  Infinity War  ylsi koko elinkaarensa aikana Suomessa 250 000 myytyyn lippuun.
 Koistinen veikkaa, että vuoden loppuun mennessä uusin Avengers on Suomessa kymmenen suosituimman listalla ja kerää lopulta 400–500 000 katsojaa.
 – Silloin puhutaan jo Bond-, Star Wars- ja Hobitti-elokuvien tasoisista luvuista, Koistinen sanoo.
 Avengers: Endgame  sai ensi-iltansa Suomessa viime keskiviikkona. Elokuva on kerännyt maailmalla  ennätykselliset yli miljardin euron  lipputulot vain viidessä päivässä. Vastaavaan ei ole yltänyt yhtä lyhyessä ajassa yksikään elokuva.
 Marvel Comicsin sarjakuviin perustuvat filmatisoinnit alkoivat jo vuonna 2008 elokuvalla  Iron Man . Juonellisesti toisiinsa liittyviä elokuvia on tehty 22. Endgame on veljesten  Anthony  ja  Joe Russon  ohjaama.
 Lue lisää:
 Marvelin uusin Avengers-elokuva rikkoo ennätyksiä – viidessä päivässä yli miljardin euron lipputulot
 Avengers: Endgamesta povataan kaikkien aikojen kassamenestystä – Ohjaajat Ylelle: "Annamme näyttelijöille luettavaksi vain sen osan tarinaa, jossa he itse esiintyvät"
 Supersankareita, ikuisuuskiviä ja cameo-rooleja – Testaa, kuinka hyvin tunnet Marvel-elokuvat!

Uusi Avengers-elokuva on hitti myös Suomessa – avajaisviikonloppuna sen näki vajaat 100 000 katsojaa


Summary: Epäillyt kiistävät syrjintärikoksen. Heidän mukaansa romaniperhettä ei voinut palvella epäasiallisen käytöksen takia.

Poliisi on saanut valmiiksi esitutkinnan vantaalaisella huoltoasemalla viime toukokuussa tapahtuneesta  epäillystä syrjintärikoksesta . Tapaus etenee syyttäjälle syyteharkintaan.
 Laajasti uutisoidussa tapauksessa vantaalainen huoltoasema  kieltäytyi myymästä romaniperheelle bensiiniä  käteismaksulla. Tapahtuma tallentui myös videolle.
 Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta kerrotaan, että kahden huoltamotyöntekijän epäillään syyllistyneen syrjintärikokseen kieltäytyessään palvelemasta huoltoasemalle tankkaamaan pysähtyneitä ihmisiä. Epäiltyjä on kaksi ja asianomistajia kolme.
 Rikoskomisario  Juha Springare  Itä-Uudenmaan poliisista kertoo, että asianomistajat ovat kokeneet tulleensa syrjityiksi oman romanitaustansa vuoksi – että he eivät olisi saaneet palvelua taustansa takia.
 Epäillyt taas ovat kiistäneet syrjinnän ja kertoneet oman näkemyksensä asiasta.
 – Epäillyt ovat sitä mieltä, että tässä ovat olleet muut asiat kyseessä. He ovat kokeneet, että asianomistajat ovat käyttäytyneet epäasiallisesti eikä heitä ole voinut palvella heidän käytöksensä vuoksi, Springare kertoo.
 Lue lisää:
 Neste: Romaniperheen syrjintä ei ollut ainoa tapaus  (16.5.2018)
 Poliisi tutkii romaniperheen kohtelun huoltamolla  (15.5.2018)
 Romaniperheen ei annettu tankata käteisellä huoltoasemalla – tilanne tallentui videolle: "Vieläkin ihmisillä on näin kovat ja pinttyneet ennakkoluulot"  (14.5.2018)

Romaniperheen ei annettu tankata käteisellä huoltoasemalla – esitutkinta valmis, huoltamon työntekijät kiistävät syrjineensä


Summary: Al-Taee myönsi Israelin rinnastamisen Isisiin olleen typerää.

Kohu konfliktinratkaisujärjestö CMI:n entisen työntekijän ja SDP:n tuoreen kansanedustajan  Hussein al-Taeen   Facebook-kommenttien ympärillä jatkuu .
 Al-Taeen vanhoja kommentteja on tulkittu muun muassa  homovastaisiksi, rasistisiksi sekä juutalaisvastaisiksi .
 Maanantain A-studiossa al-Taee kertoi, että anteeksipyyntö olisi tullut esittää jo kauan sitten.
 – Haluan sanoa näille ihmisille, keistä kirjoitin hyvin loukkaavasti, heille haluan sanoa anteeksi aikaisemmat sanomiseni ja ennakkoluulot, al-Taee sanoi.
 Aikaisemmin päivällä julkaisemassaan  blogitekstissä  al-Taee myönsi kaikkien julkisuudessa olleiden kuvakaappausten olevan aitoja.
 Al-Taee kertoi vihaisten asenteidensa ja ajattelunsa muuttuneen pikkuhiljaa.
 – Tämä ihminen ja nämä sanat ovat minulle vieraita. En allekirjoita näitä sanoja, mutta olen ne ehdottomasti kirjoittanut. Tämä on minulle henkilökohtainen taistelu, jota olen käynyt.
 Al-Taee teki jo töitä CMI:lle rinnastaessaan Facebook-kommentissa Israelin ja terroristijärjestö Isisiin vuonna 2014.
 – Oli typerää rinnastaa Israel ja Isis. Toinen on terroristijärjestö ja toinen yksi Lähi-Idän ainoista demokraattisista valtioista. En kuitenkaan lähtisi sanomaan, etteikö alueella tapahdu paljon ihmisoikeusloukkauksia. Suurempi virheeni oli rinnastaa kaikki juutalaiset ja Israelin valtio.
 Al-Taee kielsi olevansa antisemitisti.
 – Olen erittäin huolestunut antisemitismistä, joka on nostanut päätään myös Euroopassa.
 Al-Taee vakuutti pyrkineensä puolueettomuuteen työssään konfliktinratkaisujärjestö CMI:ssä.
 – Hyvä rauhanneuvottelija on sellainen, joka ojentaa kätensä jokaiselle, joka nyt kokee vihaa, ja kertoa, että siitä voi päästä eroon.
 Tulevaisuudessa al-Taee kertoi pyrkivänsä työllään palauttamaan sekä häntä äänestäneiden kansalaisten että puolueensa demareiden luottamuksen.
 Mistä kohussa on kyse?
 Kohu sai alkunsa, kun ruutukaappaukset al-Taeen  sosiaalisen median kommentoinnista  vuosien varrelta nousivat julkisuuteen vaalien jälkeen.
 Iltalehden  haastattelussa al-Taee sanoi, ettei muista kyseisiä kommentteja ja epäili, että kyse oli kuvamanipulaatiosta.
 Myöhemmin hän myönsi osan kommenteista  pahoitteli niitä  Facebookissa.
 – Tiedän, että olen sanonut ja kirjoittanut typeryyksiä, joita en itse tänään allekirjoita enkä hyväksy, al-Taee kirjoitti.
 CMI kommentoi viime viikolla , että al-Taee nauttii edelleen järjestön luottamusta. Tänään CMI:n hallituksen puheenjohtaja  Alexander Stubb   tuomitsi kirjoitukset .
 Myös SDP on kommentoinut aiemmin asian olevan  puolueen osalta loppuun käsitelty , tänään SDP:n puoluesihteeri  Antton Rönnholm  sanoi Ylelle, että  keskustelua kirjoituksista jatketaan .
 Katso koko haastattelu  Areenasta.
 Lue myös:
 Näitä törkykirjoituksia kansanedustaja al-Taee pahoittelee: rinnasti somalit ääri-islamisteihin, pilkkasi juutalaisia ja vihjaili Egyptin presidentin hirttämisestä
 Kansanedustaja Hussein al-Taee myöntää kuvakaappaukset Facebook-kirjoituksista aidoiksi: “Minulla ei ole sanoja häpeälle, jota tunnen nyt”
 Israelissakin tuohduttiin al-Taeen kommenteista – "SDP:n pitäisi erottaa hänet"
 STT: Eduskuntaan valittu Hussein al-taee pyytää anteeksi vanhoja Facebook-päivityksiään – Rinnasti niissä Israelin ja Isisin
 Kansanedustaja Al-Taee irtisanoutui eduskunnassa Israelia ja Isisiä rinnastaneista kommenteistaan: "Asia on SDP:ssä loppuunkäsitelty"

Kansanedustaja Hussein al-Taee A-studiossa: "En allekirjoita näitä sanoja, mutta olen ne ehdottomasti kirjoittanut"


Summary: Taustalla on muun muassa paikallisten osuuspankkien määrän jatkuva väheneminen.

Suomen suurin finanssiryhmä OP aikoo selvittää rakenteensa uudistamista. OP Ryhmä kertoo aloittavansa laajan selvitystyön tulevaisuudestaan. Siihen osallistuvat kaikki ryhmän hallintoelimet, ja sen arvioidaan valmistuvan vuoden 2020 aikana.
 OP Ryhmän muodostaa tällä hetkellä 155 osuuspankkia ja niiden keskusyhteisönä toimiva OP Osuuskunta tytär- ja lähiyhteisöineen. Ryhmässä työskentelee 12 000 työntekijää. Ryhmällä on 1,9 miljoonaa omistaja-asiakasta.
 – OP Ryhmän arvojen mukaisesti käymme laajalla rintamalla keskustelua ryhmän tulevasta rakenteesta ja hyödynnämme tässä työssä kaikkea käytettävissä olevaa tietoa toimintaympäristön ja asiakaskäyttäytymisen muutoksesta, sanoo OP Osuuskunnan hallintoneuvoston puheenjohtaja  Jaakko Pehkonen .
 Pehkosen mukaan kyse on OP Ryhmän kannalta merkittävästä asiasta. Selvitystyön avulla haetaan parempaa osuuspankkirakennetta pankkialan kovassa rakennemuutoksessa. Osuuspankkien määrä onkin jo vähentynyt merkittävästi fuusiopäätösten kautta.
 Jäsenpankit tekevät päätökset itsenäisesti. Näin on myös jatkossa, Pehkonen sanoo Ylelle, mutta nyt haetaan aiempaa yhtenäisempää linjaa yhteisen keskustelun kautta.
 Finanssialan kehitystä muuttavat varsinkin digitalisaatio ja asiakaskäyttäytymisen muutokset. OP luettelee sen toimintaympäristöä muokkaavan myös monien muutosvoimien, kuten maan sisäisen muuttoliikkeen, kaupungistumisen ja väestön ikääntymisen.
 – Koska haluamme varmistaa ryhmän kilpailukyvyn ja menestyksen myös tulevaisuudessa, pohdimme kuinka meillä on parhaat edellytykset vastata niin omistaja-asiakkaidemme kuin yritys- ja yhteisöasiakkaidemme palvelutarpeisiin 2020-luvulla, Pehkonen jatkaa.
 Pääkonttorin myynti pohdinnassa
 OP Ryhmässä on joko jo nähty tai laitettu viime aikoina käyntiin monia uudistuksia.  Marraskuussa kerrottiin  finanssiryhmän suurten yt-neuvotteluiden päättymisestä, joiden myötä 700 tehtävää päättyi ja tuhat uutta syntyy.
 Yt-neuvotteluissa rakennettu uusi organisaatio aloitti toimintansa tammikuussa.
 Viime viikolla OP tiedotti selvittävänsä pääkonttorinsa mahdollista myyntiä. OP Ryhmän omistama Vallilan kiinteistö käsittää korttelin, joka sijaitsee Helsingissä osoitteessa Gebhardinaukio 1. Kortteli valmistui kokonaisuudessaan vuonna 2017.
 Mahdollisen myynnin toteutuessa OP Ryhmä jatkaisi toimintaansa kiinteistössä pitkäaikaisella vuokrasopimuksella.
 Lue myös
 Kova kulukuuri tuo turvaa, uskoo OP-ryhmää mylläävä Timo Ritakallio: "Heilunta on palannut markkinoille"

Finanssiryhmä OP pohtii isoa myllerrystä rakenteeseensa


Summary: Saamelaiskäräjät ja alueen poronhoitajat vastustavat Jäämerenradan pohjoisen reitin linjaamista maakuntakaavaan.

Pohjois-Lappiin ryhdytään suunnittelemaan uutta maakuntakaavaa niin, että Jäämerenrata voi kulkea saamelaisalueen halki Pohjois-Norjaan Kirkkoniemeen. Lapin liitto päätti maanantaina sisällyttää Jäämerenradan pohjoisen reittivaihtoehdon kaavaan.
 Lapin liitto pitää kiinni Jäämerenradasta, vaikka mitään rataa ei ole päätetty edes suunnitella. Lisäksi liikenne- ja viestintäministeriön teettämä konsulttiselvitys kertoo, että  Jäämerenrata olisi taloudellisesti kannattamaton .
 Saamelaisalueen ja pohjoisen poronhoitoalueen poikki kulkeva rata on herättänyt runsaasti arvostelua. Ratahanketta vastustavat niin saamelaiskäräjät kuin suunnitellun reitin varrella toimivat paliskunnatkin.
 Lapin liitossa saamelaisten palaute otettiin huomioon silloin, kun kyse oli pienistä yksityiskohdista. Liitto ei kuitenkaan taipunut poistamaan Jäämerenrataa ja sen pohjoista reittivaihtoehtoa suunnitelmistaan.
 Lapin liitto: Neuvottelujen ei tarvitse johtaa sopimukseen
 Lapin liitto totesi saamelaiskäräjien lausunnosta, että saamelaisilla ei ole alkuperäiskansana veto-oikeutta eikä sen kanssa käytyjen neuvottelujen täydy välttämättä johtaa sopimukseen tai suostumukseen.
 Myös Lapin liiton hallituksen varapuheenjohtaja  Heikki Autto  sanoo, että millään yksittäisellä taholla ei voi olla veto-oikeutta näin tärkeään hankkeeseen.
 – Tämä on tulevaisuudessa yksi mahdollinen keskeinen logistinen yhteys, joka on tärkeä Pohjois-Lapille mutta myös koko Lapille, Suomelle ja Euroopan Unionille. Vielä emme tiedä, miltä maailma näyttää 2030- ja 2040-luvuilla, mutta kaavan puolesta meillä on nyt työkaluja kehittää tätä aluetta, mikäli radan rakentaminen on silloin ajankohtaista.
 Autto ei hyväksy saamelaiskäräjien väitettä siitä, että junarata tuhoaisi toteutuessaan saamelaisten kulttuurin ja elinkeinojen perustaa.
 – Itse alueen alkuperäisenä asukkaana näen, että on tärkeää turvata, että perheet voivat asettua myös saamelaisten kotiseutualueelle asumaan, löytää sieltä monipuolista työtä ja toimeentuloa, jolloin sieltä löytyy myös perinteisten elinkeinojen jatkajia – niitä perheitä, joissa saamen kieli ja kulttuuri säilyvät.
 "Lapin liitossa on suljettu korvat ja menty kippuraan"
 Toista näkökulmaa edustaa Lapin liiton hallituksen jäsen  Henri Ramberg  (vas.). Rambergin mukaan saamelaisia ei ole kuultu riittävästi maakuntakaavan valmisteluprosessissa eikä myöskään silloin, kun  Lapin liitto toivoi Jäämerenrataa uudelta hallitukselta .
 – Tässä tullaan perustuslaillisiin kysymyksiin saamelaisten kulttuurin osalta. Tämä olisi pitänyt haudata siltä osin kuin se kulkee saamelaisalueen halki. Tällä kaavalla me mahdollistetaan jo se, että rata voidaan rakentaa. Siitä seuraa se, että saamelaisalueen ihmisten kulttuurilta ja kulttuurin tulevaisuudelta voidaan ottaa pohja pois.
 Edes viime hetken vetoomus Lapin liiton hallituksen kokouksessa ei muuttanut tilannetta.
 – Meillä oli täällä saamelaiskäräjien edustaja tänään paikalla läsnä- ja puheoikeudella, ja hän esitti syvän huolensa siitä, että tätä ei rakennettaisi. Siinä oli viiden kohdan perustelut, ja silti meillä ei käyty asiasta minkäänlaista keskustelua. Tuntuu, että täällä ollaan suljettu silmät ja korvat siltä tosiasialta, mitä saamelaiskäräjät asiasta lausuu. Ollaan täysin menty kippuraan eikä kanneta mitään vastuuta siitä, mitä saamelaiskäräjät esittää saamelaiskulttuurin osalta.
 Lue lisää
 Suomen saamelaisnuoret haluavat Jäämeren radan pois maakuntakaavasta
 Lapin liitto listasi tavoitteensa tulevaan hallitusohjelmaan – henkiin herätelty toive Jäämeren radasta herättää kiistaa
 Maakuntajohtaja Riipi: Jäämeren rataa arvioitaessa on katsottava kauemmas tulevaisuuteen
 Jäämeren radalle jäi ovi raolleen – Loppuraportti näyttää mitä pitää ottaa huomioon jatkosuunnittelussa, jos rataa edelleen edistetään
 Kiistellyn Jäämeren radan kaava nähtäville – viiden kilon paperimöhkäleestä toivotaan kommentteja
 Saamelaiskäräjät: Jäämerenrata pois maakuntakaavasta
 Jäämeren ratalinjaus on huomioitava maakuntakaavassa – Poroisäntä: "Kaikki ratavaihtoehdot ovat huonoja"
 Ministeriö: Jäämeren radan selvittäminen jatkuu Kirkkoniemen reitillä – hinta-arvio lähes kolme miljardia euroa

Lapin liitto pitää kiinni Jäämerenradan pohjoisesta reittivaihtoehdosta


Summary: Maksuvaikeudet ahdistavat usein myös rahaongelmien kanssa painiskelevan läheisiä. Monet läheiset kaipaavat neuvoja siitä, miten voivat auttaa.

Sadoilla tuhansilla suomalaisilla  on vaikeuksia taloutensa hallinnassa.  Siitä kertovat karut luvut: viime vuonna maksuhäiriömerkintä oli 382 000 henkilöllä, velkojaan lyhensi ulosotossa yli 500 000 henkilöä, ja yksityishenkilöiden velkajärjestelyssä oli 4500 henkilöä.
 Usein rahaongelmat mietittyttävät myös niiden kanssa painivan lähipiiriä. Takuusäätiön viestintäpäällikkö  Minna Mattila  kertoo, että he saavat puhelinsoittoja myös rahavaikeuksissa olevilta läheisiltä, jotka haluavat tietää, miten voivat auttaa. Takuusäätiön viime vuonna julkaistu  opas aiheesta  on mennyt Mattilan mukaan kuin kuumille kiville.
 Rahavaikeudet koskettavat monia, ja siksi teemme juttua, millaista on olla maksuvaikeuksissa olevan läheinen. Kerro meille kokemuksistasi jutun lopussa olevalla lomakkeella.
 Rahaongelmia voi selvittää yhdessä
 Minna Mattilan kokemuksen mukaan rahaongelmat usein hävettävät, eikä asiaa välttämättä haluta ottaa puheeksi. Jotkut saattavat ottaa lisää velkaa peitelläkseen tilannetta. Talouden hallinnan vaikeudet voi tulla ilmi esimerkiksi siitä, että rahaan liittyvistä aiheista puhuminen saa vaikeuksissa olevan pinnan kiristymään.
 Mattilan mielestä on tärkeää, että kun tilanne paljastuu, läheinen ei syyttelisi, vaan pystyisi keskustelemaan aiheesta rauhallisesti.
 Läheinen voi auttaa rahaongelmissa konkreettisesti selvittämällä velkoja, jos saa siihen luvan. Yhdessä laskujen ja tiliotteiden katsominen voi olla helpompaa. Läheinen voi tukea esimerkiksi kertomalla, mitä velkojille voi sanoa ja lähtemällä mukaan velkaneuvontaan.
 – Usein velallisen päässä asiat ovat saattaneet paisua mielettömiin mittasuhteisiin. Kun asioita saadaan paperille, se sattuu, mutta myös helpottaa.
 Ei:n sanominen on välittämistä
 Talouden saaminen tasapainoon voi viedä  useita vuosia.
 Mattilan painottaa, että osa auttamista on myös omien rajojen vetäminen ja toisen pakottaminen kohtaamaan vaikeutensa. Ei ole järkeä antaa rahaa niin, että velallinen voi jatkaa entiseen malliin. Velallista ei hyödytä, jos auttaja joutuu tukiessaan itse maksuongelmiin.
 Läheisen ei ole tietenkään pakko osallistua talouden selvitykseen eikä löytää vastauksia ongelmiin. Toisen rinnalla voi vain kulkea kannustaen ja kuunnellen.
 Jaa meille kokemuksesi
 Onko sinulla kokemuksia, millaista on olla maksuongelmaisen läheinen? Kerro meille tarinasi. Teemme artikkelia aiheesta.
 Kerro kokemuksesi alla olevalla lomakkeella. Lomake on suojattu ja tiedot tulevat vain toimituksen käyttöön juttua varten. Nimeäsi  ei julkaista  ilman lupaasi.
 Voit myös kertoa ajatuksistasi lähettämällä sähköpostia osoitteeseen emilia.korpela@yle.fi

Rahaongelmista kärsivä kaipaa läheiseltä syyttelyn sijaan keskustelua – Kerro meille, miten sinä autoit maksuvaikeuksien kanssa painivaa


Summary: Yle kysyi kolmelta asiantuntijalta, tarttuiko hallitustunnustelija Antti Rinne oikeisiin kysymyksiin.

Oikeansuuntaisia ja olennaisia kysymyksiä, kuuluu Ylen haastattelemien asiantuntijoiden arvio hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) perjantaisesta listasta.
 Yle kysyi kolmelta asiantuntijalta, millaisia haasteita Suomella on edessään seuraavalla hallituskaudella ja tarttuvatko Rinteen kysymykset juuri näihin teemoihin – vai menevätkö ne ohi.
 – Talouskysymyksissä käsitellään tärkeimmät asiat. On työllisyyttä, julkisen talouden kestävyyttä ja myös tätä alueellista eroa kaupungistumisen myötä, arvioi Hypon pääekonomisti  Juhana Brotherus .
 Mutta lisääkin olisi voinut kysyä. Esimerkiksi siitä, mitä tehdä, jos talous alkaakin kehittyä väärään suuntaan.
 Brotheruksen mukaan Suomessa on ollut tapana leikata vaikeina aikoina ja jakaa hyvää hyvinä aikoina, vaikka hyvässä taloudenpidossa tulisi Brotheruksen mukaan toimia juuri päinvastoin.
 – Olisi siis voitu kysyä, miten toimitaan julkisessa taloudessa, jos työllisyystavoitteeseen ei päästä tai jos julkisen talouden kestävyys ei korjaudu.
 Miten ratkaista ilmastohaasteet reilusti?
 Tenho Tornberg / Yle
 Kun katse käännetään ilmastoon, johtava asiantuntija  Saara Tamminen  Sitrasta hahmottaa kolme haastetta.
 Ensin pitäisi miettiä, miten hillitään ilmastonmuutosta siten, että lämpeneminen jää korkeintaan 1,5 asteeseen. Toisaalta olisi pohdittava, miten turvataan myös luonnon monimuotoisuus ja luonnonvarojen kestävä käyttö.
 Lopuksi näihin haasteisiin olisi vastattava niin, että Suomen talous ja kilpailukyky pysyisivät elinvoimaisina.
 – Kaikkiin näihin liittyen oli poimittu kysymyksiä, Tamminen arvioi.
 Tammisen mukaan hallitusneuvotteluissa olisi syytä kuitenkin punnita myös sitä, miten tämä kaikki tehdään reilulla tavalla.
 – Kun mietitään ympäristöön liittyviä toimenpiteitä, niin olisi syytä miettiä myös, miten ne tehdään ilman että eriarvoisuus kasvaa.
 Ulkopolitiikkaa käsittelevät kysymykset eivät yllättäneet
 Tutkija  Matti Pesu  Ulkopoliittisesta instituutista kiinnitti huomionsa Rinteen listassa Afrikkaa koskevaan kysymykseen.
 Rinne kysyi, mikä rooli Euroopan on otettava yhteistyössä Afrikan unionin ja sen jäsenmaiden kanssa Afrikan kehittämisessä.
 – Tämä ehkä heijastaa niitä odotuksia, mitä Afrikan tulevaisuuteen kohdistuu. Maanosan rooli on entistä tärkeämpi myös Euroopalle, hän sanoo.
 – Afrikassa väestönkasvu on merkittävää. Jos maanosan taloustilanteessa ei tapahdu paranemista, voi syntyä siirtolaispaineita. Siksi EU:n ja Suomen Afrikka-strategia ja -politiikka ovat sellaisia, jotka väkisinkin nousevat seuraavilla hallituskausilla esiin.
 Varsinaisia yllätyksiä Pesu ei usko ulko- ja turvallisuuspolitiikan kysymyksiin tarjotuista vastauksista nousevan. Suomessa on perinteisesti oltu näissä asioissa melko samanmielisiä.
 – Nämä kysymykset heijastelevat sitä, että näistä tuskin halutaan minkäänlaista kynnystä tuleviin hallitusneuvotteluihin.
 Tarkemmin olisi Pesun voitu kysyä esimerkiksi hävittäjähankinnoista tai puolustusyhteistyön etenemisestä. Myös vaikkapa Kiinan kasvava asema maailmanpolitiikan näyttämöllä olisi syytä pitää mielessä.
 – Suurvaltakamppailu näkyy tulevaisuudessa aiempaa enemmän.
 Lue lisää:
 Näin Antti Rinne väisteli kysymyksiä Ylen Ykkösaamussa: "Tässä tilanteessa en kerro mitään muuta kuin sen, että tavoittelen enemmistöhallitusta"
 Analyysi: Näin luet hallitustunnustelija Antti Rinteen kysymyslistaa –  SDP lupasi muutosta ja eriarvoisuuden vähentämistä
 Tässä ovat hallitustunnustelija Antti Rinteen 11 kysymysteemaa  puolueille – Alustavat talouskeskustelut lykkäävät  neuvottelujen aloitusta
 Analyysi: SDP ei pelkää lisävelkaa – taloudesta tulee hallitusneuvotteluiden kipukohta

Tässä kysymys, jota asiantuntijat jäivät kaipaamaan Rinteen listalta: Mitä tehdään, jos työllisyystavoitteeseen ei päästä?


Summary: Sodan aikainen pistooli on säilössä edelleen sukuaarteena.

Tästä on kyse Virolahden Siipioravanvuorelle on rakennettu talkoovoimin tarkka kopio sota-aikaisesta ilmavalvontatornista. Hankkeen takana on Pyterlahden Kulttuurikyläyhdistys. 14-metrisen tornin avajaisia vietetään kesäkuussa. Sota-aikana Virolahdella ilmavalvontatorneja toimi kaikkiaan kahdeksan.
 Sinä yönä 17-vuotias  Lea Joutsenlahti  pelkäsi. Keskellä yötä yhteyspuhelin oli lakannut toimimasta ilmavalvontatornissa.
 Yhtäkkiä nuori nainen puhkesi laulamaan. Laulava lotta laskeutui korkeuksista peloissaan. Äänekkäällä liikkumisella hän halusi luoda illuusion pimeisiin pusikoihin ja puiden varjoihin, että liikkeellä olisi useampi kulkija.
 – Lauloin niin kovaa kuin osasin. En muista mikä kappale oli kyseessä, Joutsenlahti kertoo.
 Joutsenlahden lottakuva. Pyry Sarkiola
 Valoton kilometrin mittainen kinttupolku vartiopaikalta yhteysasemalle tuntui Joutsenlahdesta tuona iltana tavallista pidemmältä.
 – Tiesin olevani yksin tornilla. Matkalla takaisin ymmärsin, että puhelinlanka oli katkaistu. Se oli todennäköisesti desantin tekosia.
 Desantit olivat venäläisiä laskuvarjosotilaita, jotka pudotettiin lentokoneesta Suomen puolelle vakoilu- ja sabotointitehtäviin.
 Sota-aikana lottien varustukseen ei kuulunut asetta, mutta Joutsenlahdella oli takkinsa taskussa isänsä vanha Browning-pistooli varmistettuna. Ampumista nuori Joutsenlahti harjoitteli puihin.
 – Isällä oli pistooli jo vapaussodan aikana takkinsa taskussa. Se oli minun turvani polulla. En kertonut aseesta muille lotille. Se oli minulla ikään kuin salaa mukana.
  Browning-pistooli. Yle
 Harakanpesä
 Lea Joutsenlahti kiipesi ensimmäisen kerran ilmavalvontatorniin kesällä vuonna 1941. Vartiopaikka sijaitsi hänen kotipaikkakunnallaan Virolahdella.
 Mieli oli rauhallinen, vaikka torni oli hatara ja aika levoton.
 – Torni oli todellinen hökkeli. Sinne kiivettiin puun viertä. Puhuttelimme sitä harakanpesänä, Joutsenlahti sanoo.
 Vuonna 1941 Pyterlahden ilmavalvontatorni oli tiettävästi rakennettu osittain luonnonpuiden varaan. Tämä aiheutti sen, että se ei taannut samanlaista sirpalesuojaa kuin vakaammat pylväille rakennetut tornit.
 Lea Jotsenlahden lottakuvia hänen kotialbumistaan.   Pyry Sarkiola
 Joutsenlahti kipusi torniin vapaaehtoisesti. Kiikaroimaan nousi iso osa alueen muistakin nuorista naisista. Joutsenlahti kertoo, että ilmavalvonta oli luonteva tapa olla avuksi.
 – Valtaosa ilmavartioasemien henkilöstöstä oli lottia, maanpuolustuskorkeakoulun sotahistorian opettaja  Jussi Pajunen  kertoo.
 Korkealla tornissa tähystyslaverin päällä ei ollut kattoa. Sateen sattuessa irtonainen peltiräystäs nostettiin päänsuojaksi. Toisessa kädessä piti pitää kiikareita, joilla havainnoitiin neuvostolentokoneita. Jalkoja pystyi lepuuttamaan matalalla jakkaralla.
 – Ei meitä kauheasti opetettu. Osasimme tunnistaa pommikoneen ja punainen tähti koneen kyljessä kertoi, että pitikö reagoida, nyt 94-vuotias lotta Lea Joutsenlahti kertoo.
 Kiikareiden lisäksi viholliskoneiden kuulemista helpotettiin sota-aikana kuulosuppiloilla, joita tosin ei Virolahdella käytetty.
 – Ilmavartioasemien tehtävänä oli tähystämällä tai tarvittaessa kuuntelemalla selvittää lentokoneiden kansallisuus, määrä, lentosuunta, summittainen lentokorkeus ja tyyppi, sotahistorian opettaja Jussi Pajunen sanoo.
 Lea Jotsenlahti kiikaroi ilmavalvontatornista. Antti-Jussi Korhonen
 Pyterlahdella havainnoista ilmoitettiin ilmavalvontatornista lankapuhelimitse yhteysasemalle, joka sijaitsi noin kilometrin päässä.
 – Puhelimella raportoitiin myös säästä. Esimerkiksi siitä, mistä suunnasta tuuli käy, Jotsenlahti lisää.
 Vuonna 1941 ilmavalvontatornissa tuli olla aina kaksi lottaa kerrallaan valvomassa. Joutsenlahti muistaa, että tätä sääntöä ei aina noudatettu.
 – Yövuorot olivat pidempiä kuin noin nelituntiset päivävuorot. Sai nukkua enemmän, jos yöaikaan valvontaa hoiti yksinään. Aamuyön tunnit olivat ikävimpiä hetkiä tornissa.
 Ilmavalvontatornissa lotat altistuivat kovillekin olosuhteille. Taivaanrantaa tarkkailtiin kaikenlaisessa säässä. Korkeat tornit olivat alttiita salamaniskuille. Joutsenlahden torniin salama ei koskaan osunut. Läheiseen Miehikkälässä sijainneeseen ilmavalvontatorniin salama sen sijaan iski.
 Ukkosen rytinässä toinen tornissa tähystämässä ollut lotta menehtyi ja toinen loukkaantui vakavasti. Ilmavalvontatehtävissä menehtyneiden lottien määristä on vähän tietoa.
 Hyvä ampuja
 Yöllisellä matkallaan mutkittelevalla kinttupolulla Lea Joutsenlahden ei tarvinnut koskaan käyttää pistooliaan. Kovaääninen laulu muuttui helpottuneeksi hyräilyksi, kun tutut yhteyspaikan valot alkoivat häämöttää.
 – En ampunut aseella koskaan ihmistä kohti. Mutta varmasti olisin ampunut varoituslaukauksen, jos sellainen tilanne olisi tullut.
 Pistooli on suvulla tallessa edelleen. Se on tarkoitus säilyttää sukuaarteena myös jatkossa.
 94-vuotias Joutsenlahti naurahtaa kysyttäessä, oliko ampuminen hankalaa.
 – 17-vuotiaana olin tarkka tähtäämään. Osaisin minä edelleen ampua, mutta näkö on vain mennyt vähän huonommaksi.
 Vaikka lotat eivät kantaneet aseita, he pääsivät kuitenkin harjoittelemaan aseenkäsittelyä Virolahden ampumaradalla upseerien ohjauksessa.
 Uusi torni Siipioravanvuorelle
 Sota-aikana rakennettu ilmavalvontatorni purettiin Pyterlahdelta pois pian sotien jälkeen, koska se oli huonokuntoinen.
 Nyt Lea Joutsenlahden ja muiden ilmavalvontatyöhön osallistuneiden lottien ja sotilaiden tekemää työtä on haluttu kunnioittaa rakentamalla samalle alueelle uusi ilmavalvontatorni.
 – Torni on tarkoitettu kunnianosoituksen lisäksi virkistys- ja matkailukohteeksi, Pyterlahden Kulttuurikyläyhdistyksen jäsen  Pekka Suurpää  kertoo.
 Pyterlahdelle Siipioravanvuorelle kohoava ilmavalvontatorni on rakennettu sota-aikaisten pohjapiirrosten mukaan. Rakennusmallia on haettu myös sota-aikaisista valokuvista.
 Siipioravanvuorelle rakennettuun ilmavalvontatornin kopioon pääsee kiipeämään Pyterlahden kulttuurikyläyhdistyksen luvalla. Antti-Jussi Korhonen
 Ilmavalvontatorni on rakennettu puupylväiden varaan.14-metrinen torni on noussut kevään aikana kallion laelle kymmenen hengen talkoovoimin.
 – Ajatus ilmavalvontatornista lähti kiinnostuksesta paikkakunnan arvokkaaseen sotahistoriaan, Suurpää sanoo.
 Tornin budjetti on ollut noin 50 000 euroa. Virolahden Siipioravanvuoren ilmavalvontatorni sai järjestöille myönnettävää kotiseutujen tukemiseen tarkoitettua EU-rahaa tämän vuoden alussa 36 500 euroa. Rahaa on käytetty rakennusmateriaaleihin.
 Lotta Lea Joutsenlahti asuu yksin omakotitalossaan Virolahden keskustassa. Tämän hetkistä arkeaan hän kuvailee mukavaksi.
 – Kun lapset ja lapsenlapset käyvät kylässä pelaamme Kymppitonnia. Siinä pelissä pärjään vielä ihan hyvin, Joutsenlahti hymähtää.
 Joutsenlahti asuu kolmen kilometrin päässä Siipioravanvuoren uudesta tornista. Sota-ajan muistot eivät paina mieltä päivittäin.
 – Ajattelen, että en koskaan saanut elää nuoruutta kunnolla. Ilmassa oli pelkoa ja rauhattomuutta, kun olin nuori. Huolettomuus oli silloin tiessään.
 Uuteen Pyterlahden torniin hän ei enää jaksa kiivetä. Kunnianosoituksesta hän on kuitenkin otettu.
 – On hyvä muistaa vanhat ajat, mutta toivottavasti kenenkään ei tarvitse enää sotamielessä siihen torniin kavuta.
 Tornin viralliset avajaiset on tarkoitus pitää kesäkuussa.
 Artikkelissa on käytetty lähteenä Timo Yrjölän vuonna 2016 julkaistua kirjaa Kahdeksan tornia.

Nuori lotta kantoi salaa pistoolia, jonka oli saanut isältään – 94-vuotiaana hän uskoo, että osaisi yhä ampua sillä: "Näkö vain on mennyt huonoksi"


Summary: Aikoinaan paheksuttukin Alvar Gullichsenin teos on sulattanut kaupunkilaisten sydämet ja sen asema on ”virallistettu”.

Posankka Taiteilija Alvar Gullichsenin luoman hahmon ensimmäiset versiot esiintyivät öljyvärimaalauksissa sekä Laika & Cosmonautsien levyn kannessa Teoksen valmisti nauvolainen muovialan yrittäjä Bjarne Ölander ja alkuperäisen muovauksen teki virolainen kuvanveistäjä Matti Varik Teräsvahvisteisesta lujitemuovista tehdyllä teoksella on pituutta 7,5 metriä, leveyttä reilut neljä metriä ja korkeutta viitisen metriä
 Kumiankan ja marsipaanipossun risteymä Posankka on tervehtinyt Turkuun tulijoita 20 vuoden ajan.
 Juhlan kunniaksi se on saanut jälkikasvua ja nimetty Turun viralliseksi kaupunkieläimeksi.
 Taiteilija  Alvar Gullichsenin  teos lipui kaupunkiin Aurajokea pitkin vappuna 1999 ennen pesiytymistään Helsingintien varteen.
 – Posankan uittaminen Nauvosta Turkuun oli aika hauska operaatio. Alkuperäinen suunnitelma oli tuoda se maanteitä pitkin, mutta se ei olisi mahtunut siltojen alta. Se kellui yllättävän hyvin, ihan selvästi vesieläin, muistelee Gullichsen.
 Saparon alta pilkistävä pyllyvako punastutti
 Aikoinaan hahmo herätti huvittuneisuuden ohella hämmennystä ja paheksuntaakin.
 Pro Cultura -säätiön Veistoskaupunkihankkeeseen tilaaman teoksen uhkea peräpeili oli joillekin liikaa, toisia epäilytti ”vanhojen naisten alushousuiksi” luonnehditun väri sopivuus kaupunkikuvaan.
 – Se on aika absurdi ja alaston sarjakuvahahmo. Aku Ankallakaan ei ole housuja, mutta Posankalla ei ole sulka- tai karvapeitettä verhoamassa muhkeaa pyllyä. Se voi olla hieman törkeä tietystä näkökulmasta. Lähtökohtana oli kuitenkin, että se olisi absurdiudessaan aseistariisuva hahmo, pohtii Gullichsen.
 Posankan aiheuttamat laineet ovatkin sittemmin laantuneet ja siitä on tullut rakastettu maamerkki yhdelle kaupungin vilkkaimmista sisääntuloväylistä.
 Posankan pienemmät jälkeläiset tervehtivät kaupunkiin tulevia Turun satamaterminaaleissa ja lentoasemalla. Jouni Koutonen / Yle
 Nyt kolme sen pienempää jälkeläistä tervehtivät kaupunkiin tulijoita matkustajalaivojen terminaaleissa sekä Turun lentoasemalla. Posankan lisääntymistapa on mysteeri taiteilijalle itselleenkin.
 – Oikeastaan Posankan sukupuolta ei tiedetä, onko se emo vai isä. Lisääntyminen on tapahtunut jotenkin neitseellisesti, hermafrodiittisesti, arvelee Alvar Gullichsen.
 Kaupungin lemmikille virallinen asema
 Alkukohun jälkeisestä hyväksynnästä kertoo myös Posankan nimeäminen maanantaina Turun viralliseksi kaupunkieläimeksi.
 – Olen erittäin ylpeä Posankasta ja sen saamasta tittelistä. Hieman huvittunut, mutta aidosti ylpeä, hymähtää Alvar Gullichsen.
 Kaupunkieläimen titteli tarkoittaa käytännössä sitä, että Turku aikoo jatkossa hyödyntää Posankkaa entistä enemmän markkinoinnissa ja viestinnässä. Posankka ei uhkaa vuonna 1997 kaupungin nimikkoeläimeksi valitun uuttukyyhkyn asemaa.
 Posankkaa juhlistetaan myös tuoteperheellä, joka tulee myyntiin muun muassa kaupungin museokauppoihin.
 Nauvolainen muovialan yrittäjä Bjarne Ölander valmisti taiteilija Alvar Gullichsenin teoksen lujitemuovista. Kristiina Winter vastaa Posankasta julkistetusta tuotesarjasta. Jouni Koutonen / Yle
 Parissakymmenessä vuodessa moni asia on muuttunut. Muovista on tullut paheksuttu materiaali sen luonnolle aiheuttamien haittojen takia.
 Taiteilija Alvar Gullichsen kuitenkin uskoo Posankan sopivan kaupunkikuvaan tänäkin päivänä.
 – Jos tekee taidetta muovista, täytyy pitää huoli siitä että teos on niin hyvä ja pysyvä, ettei se joudu kaatopaikalle tai mereen. Taiteilijan vastuulla on koettaa aina tehdä niin hyviä juttuja, että ne kestävät aikaa.
 Posankka uitettiin Turkuun vappuna vuonna 1999. Yle

Parikymppinen Posankka on pieniin päin – uhkeaperäinen kummajainen nimettiin Turun kaupunkieläimeksi


Summary: Olkiluodon ydinvoimalaitoksen kakkosreaktorissa on vioittunutta polttoainetta, josta vapautuu radioaktiivista ainetta veteen.

Teollisuuden Voima aikaistaa Olkiluodon ydinvoimalan vuosihuoltoja kakkosreaktorin polttoaineen vioittumisen takia.
 Kakkosreaktorissa on havaittu vioittunutta polttoainetta, josta vapautuu jonkin verran radioaktiivista ainetta reaktoriveteen. Ympäristölle tai ihmisille ei TVO:n mukaan aiheudu vaaraa.
 Kakkosreaktorin vuosihuolto oli tarkoitus aloittaa 5.5., mutta nyt huolto aikaistetaan alkamaan vapunpäivänä. Laitosyksikön alasajo alkaa keskiviikkoiltana.
 Kakkosreaktorin vuosihuolto päättyy suunnitelman mukaan toukokuun loppupuolella, minkä jälkeen aloitetaan ykkösreaktorin huolto.

Olkiluodossa viallista polttoaineitta – ydinvoimalan vuosihuoltoja aikaistetaan


Summary: Ilmestymiskerrat voivat huveta 12 kertaan vuodessa.

Keskustan pää-äänenkannattaja Suomenmaa-lehti aloittaa yt-neuvottelut. Henkilöstövähennykset koskevat korkeintaan kahdeksaa työntekijää, Suomenmaa kertoo verkkosivuillaan. Lisäksi neljän määräaikaisen työntekijän sopimukset päättyvät elokuun loppuun mennessä.
 Tällä hetkellä Suomenmaalla on työntekijöitä yhteensä 22.
 Syynä yt-neuvotteluihin on se, että lehden keskustalta saama tuki puolittuu kahdesta miljoonasta miljoonaan euroon. Taustalla on keskustan vaalitappio eduskuntavaaleissa. Puolueille myönnettävä viestintätuki määräytyy kansanedustajien paikkamäärän mukaan.
 Suomenmaa suunnittelee myös ilmestymiskertojen vähentämistä 12 kertaan vuodessa. Nykyisin lehti ilmestyy viikoittain. Ensi vuodelle haetaan yhteensä noin 1,25 miljoonan euron säästöjä.

Keskustan pää-äänenkannattaja Suomenmaa aloittaa yt-neuvottelut – syynä tuen puolittuminen


Summary: Sepelvaltimotauti on hyvin merkittävä sairaus Suomessa. Rintakivun syynä ei silti aina ole sydänvaiva, eikä diagnosointi ole yksinkertaista.

Ruoansulatuskanavan häiriöt ja sairaudet

Kokkolalainen  Sulo Salmela  liikkui paljon: hiihti, juoksi, pyöräili, suunnisti ja pelasi lentopalloa. Verenpaine ja kolesteroli olivat matalat, eikä alkoholiakaan juuri kulunut.
 Selkä hänellä kipuili, pahastikin. Närästystäkin oli.
 Lääkärissä arveltiin pitkään, ettei miehellä ainakaan sydänsairautta voi olla. Rasitustestistäkin Salmela polki läpi lähes puhtain paperein.
 Vähän myöhemmin rintakipu vei miehen ensiapuun. Varjoainekuvaus paljasti, että vasen sepelvaltimo oli 95-prosenttisesti tukossa.
 – Lääkärit sanoivat, että jos olisi tullut infarkti, ei olisi ollut mitään tehtävissä, muistelee Salmela.
 Sepelvaltimoiden tehtävä on kuljettaa happea ja ravintoa sydänlihakselle. Jos valtimossa on ahtauma, virtaus heikkenee ja sydänlihas kärsii rasituksessa hapen puutteesta. Se tuntuu rintakipuna, jota kutsutaan angina pectorikseksi.
 Vasemman sepelvaltimon tukkeutuminen tapahtuu usein huomaamatta ja voi aiheuttaa äkkikuoleman. Sitä kutsutaan leskentekijäksi. Termiä käytetään myös vasemmasta sepelvaltimohaarasta itsestään. Kyseinen valtimohaara toimittaa verta suureen osaan sydäntä, ja siksi tukos voi johtaa massiiviseen sydänkohtaukseen.
 Kun nakkasi pari nitroa suuhun, oli kuin olisi turboruuvia väännetty: lähti kulkemaan hyvin.  Sulo Salmela
 Lääketieteen lisensiaatti, kardiologiaan erikoistuva  Matti Onnela  Keski-Pohjanmaan keskussairaalasta ei ryhdy arvailemaan, kuinka usein rintakipua yhä hoidetaan närästyksenä. Kivut ovat hyvin samankaltaisia, eikä diagnoosin teko oli helppoa.
 – Se on asia, jonka kanssa klinikoissa eri puolilla Suomea tehdään koko ajan töitä: onko tämän potilaan rintakivun taustalla sydänsairaus vai ei. Närästys pitää tutkia, ja mielessä pitää myös sydänperäiset syyt, erityisesti jos potilaalla on riskitekijöitä.
 Kuopiossa opiskellut ja Kokkolassa työskentelevä Matti Onnela näkee alueellisia eroja sydänterveydessä: hänen kokemuksensa mukaan Itä-Suomessa sepelvaltimotautiin sairastuttiin nuorempana ja tilanteet olivat usein hankalampia kuin Länsi-Suomessa. Kalle Niskala / Yle
 Sulo Salmelan terveyden rakoilu alkoi selästä. Selkävaivoja hoidettiin sekä työterveydessä että kipupoliklinikalla. Erilaisia lääkkeitä kokeiltiin, mutta mitkään eivät tahtoneet purra.
 – Tuli rintakipua, ahdisti ja puristi. Oireet pantiin kipulääkkeiden syyksi.
 Näin jatkui vuosia.
 Eräänä talvi-iltana Salmela lähti vaimonsa kanssa tavalliseen tapaan iltakävelylle. Jo puolen kilometrin jälkeen syke huitoi yli 175 lukemissa. Pysähtyessä se laski nopeasti 120:een. Sama toistui, mutta mies jatkoi lenkin loppuun, vaikka henkeä ahdisti ja puhuminenkin oli vaikeaa.
 Lappiin suunnitellun hiihtoreissun ehdoksi vaimo pisti rasitustestissä käymisen, josta oli puhunut jo pidempään. Vaimo myös varasi ajan.
 Pyörätestin Salmela "polkaisi aivan hyvin". Tulos: ei estettä reippaammallekaan liikunnalle. Jotain merkkejä testi silti antoi, sillä miehelle kirjoitettiin varmuuden vuoksi pitkävaikutteiset nitrot. Hiihtolupa irtosi.
 Tunturin noustessa rinnasta alkoi puristaa ja ahdistaa.
 – Kun nakkasi pari nitroa suuhun, oli kuin olisi turboruuvia väännetty: lähti kulkemaan hyvin, muistelee Salmela.
 Reissuviikon jälkeen lääkäri soitti ja sanoi, että hiihdot oli nyt hiihdetty. Sen sijaan lääkitystä oli luvassa lisää.
 Neljä pallolaajennusta ja tahdistin
 Yhtenä iltana Salmelaan iski kova horkka ja kurkkuun nousi voimakas palan tunne. Rintaakin aristi, ja vaimo vei miehen ensiapuun. Salmela oli jo aiemmin kertonut närästyksestä ja häiritsevästä refluksitaudista. Ultrattukin oli, mutta hyväkuntoisen miehen kohdalla ei ollut uskottu, että vaiva voisi olla peräisin sydämestä.
 Ensiavussa mies sai muun muassa nitroa suoneen. Kotiutuksestakin puhuttiin, mutta visiitti venyi kuitenkin.
 – Jäi käsitys, että lääkärit keskustelivat närästyksestä.
 Sulo Salmelalle annettiin ensimmäisen pallolaajennuksen jälkeen viisi vuotta elinaikaa. Sen hän on saanut moninkertaisena. Kalle Niskala / Yle
 Salmela lähetettiin kodin sijasta Kuopioon Cordiaan. Siellä tutkimus paljasti 95-prosenttisen tukoksen sydämen valtasuonessa. Miehelle tehtiin pallolaajennus ja luvattiin viisi vuotta elinaikaa.
 Nyt pian parikymmentä vuotta myöhemmin pallolaajennuksia on tehty kaikkiaan neljä. Tahdistimen Salmela sai vuonna 2004. Selkäkin alkoi voida paremmin.
 – Ei tässä mitään. Mukavahan se on, että näinkin pitkään on saanut olla.
 Rintakipu oireena voi olla hyvin vaarallinen, ja siksi on tärkeää tutkia se kunnolla.  Lääketieteen lisensiaatti Matti Onnela
 Suomessa tehdään vuosittain karkeasti arvioituna 15 000 – 20 000 pallolaajennusta. Miehiä potilaista on 80 prosenttia. Luvut muuttuvat, sillä yhä vaikeampia tapauksia voidaan hoitaa laajennuksilla, ja vastaavasti ohitusleikkausten määrä on ollut laskussa vuosia.
 Kardiologiaan erikoistuva lääketieteen lisensiaatti Matti Onnela sanoo, että sepelvaltimotaudin diagnosointi ei ole helppoa, eikä sen sekoittaminen närästykseen ole harvinaista. Kivut ovat samankaltaiset.
 – Sepelvaltimotaudista johtuva rintakipu voi tuntua juuri närästykseltä, ylävatsakipuna. Korostan, että rintakipu oireena voi olla hyvin vaarallinen, ja siksi on tärkeää tutkia se kunnolla.
 Onnela muistuttaa, että sydänperäiselle kivulle on tyypillistä, että se tulee rasituksessa tai fyysisen tai henkisen stressin mukana ja helpottaa levossa tai nitraateilla.
 Haastattelemalla ja kliinisesti tutkimalla diagnoosin teko on silti vaikeaa. Se vaatii usein konetutkimuksia, verikokeita, ehkä tähystyksiä.
 Kuinka paljon vääriä diagnooseja tehdään, riippuu Onnelan mukaan siitä, missä lääkäri työskentelee ja millaista potilasainesta kohtaa. Itse ensiavussa ja sisätautiosastolla työskentelevänä hän miettii usein sydänvaivojen mahdollisuutta ja käy läpi potilaan riskitekijät.
 Verenpaine, kolesteroli, tupakointi ja diabetes ovat tekijöistä niitä, joita voi hoitaa. Ikä, sukupuoli ja sukurasite taas eivät ole hoidettavissa, mutta voivat kertoa olennaisia asioita diagnoosin tueksi.
 Onnela sanoo, että jos oire jatkuu lääkärissä käynnin jälkeenkin, ja potilas kokee, ettei diagnoosi ole oikea, asian selvittämistä pitää jatkaa.
 – Sanon usein potilaalle, että asia kuin asia: yhden kerran tutkitaan perinpohjaisesti. Kun jokainen kivi on käännetty, voidaan olla tyytyväisiä.
 Miehen tutkimista vaati vaimo
 Sulo Salmela kiittää sairaalaa ja sydänammattilaisia hyvästä hoidosta eikä syytä ketään diagnoosin viipymisestä. Selän takia syödyt kipulääkkeet saattoivat peittää oiretta osin. Eikä mies itsekään ollut kovin innokas tutkituttamaan vaivojaan, vaan siihen tarvittiin vaimon patistusta.
 – Eihän sitä kaikesta pienestä viitsi lähteä valittamaan.
 Sulo Salmela tietää monia, jotka ovat menehtyneet samaan vaivaan, josta hän selvisi. "Kyllä 50 ylityksessä tulee monenlaisia vaaroja", hän pohtii,  Kalle Niskala / Yle
 Salmela kannustaa silti muita ainakin viidenkympin ylittäneitä lähtemään tutkimuksiin, jos rinnassa tuntuu. Varsinkin jos hyväkuntoiselle alkaa tulla poikkeavia oireita, oli se sitten vaikka närästyksen tunnetta.
 Mies on jo pitkään ollut eläkkeellä, mutta ei malta vieläkään olla paikallaan olla. Suunnistus jäi, mutta tilalle tuli tanssi, joka on selälle hyvästä. Salmela tekee puutöitä, touhuaa ja liikkuu.
 – Periksi en ole antanut. Kunto on sellainen, että sillä pärjää.

Hyväkuntoisen miehen vasen sepelvaltimo ehti 95-prosenttisesti tukkoon – sydänsairaus ja närästys on yhä vaikea erottaa toisistaan


Summary: Indonesian pääkaupunki on erittäin ruuhkainen ja saastunut.

Indonesiassa pitkään pohdittu pääkaupungin siirtäminen on nytkähtänyt eteenpäin. Presidentti  Joko Widodon  kerrotaan maanantaina päättäneen siirtää pääkaupunki muualle.
 Jakartan ongelmana ovat valtavat ruuhkat, saasteet, tulvat ja hallitsemattomasti kasvaneen kaupungin uppoaminen. Suur-Jakartan alueella asuu lähes 30 miljoonaa ihmistä.
 Kaupunkisuunnitteluministeri  Bambang Brodjonegoro  kertoi hallituksen kokouksen jälkeen presidentti Widodon kannattaneen kolmesta vaihtoehdosta pääkaupungin siirtämistä Javan saaren ulkopuolelle.  Aiheesta kirjoittaa muun muassa The Jakarta Post .
 Kyseessä on useiden vuosien, mahdollisesti vuosikymmenen projektista, Brodjonegoro arvioi.
 Muut vaihtoehdot olivat pääkaupungin pitäminen Jakartassa tai sen siirtäminen Jakartan lähistölle.
 Pääkaupungin tulevaa sijaintia ei ole kerrottu, mutta vahvana vaihtoehtona on pidetty Borneon saarella olevaa Balangkarayaa.
 Jakartan uppoaminen johtuu pohjaveden varastamisesta  ja kontrolloimattomasta käytöstä. Vain neljä prosenttia kaupungin jätevesistä puhdistetaan, joten saastuminen on mittavaa.
 Jos pääkaupunki tulevaisuudessa siirretään, säilyy Jakarta edelleen kaupan ja talouden keskuksena.
 Lisää aiheesta:
 Indonesia yrittää pysäyttää valtameren jättimuurilla, sillä Jakartan kaupunki vajoaa jo 25 senttiä vuodessa – ja se johtuu vesivarkaista

Indonesia suunnittelee vaihtavansa pääkaupunkia – Jakarta uppoaa ja on kasvanut liian suureksi


Summary: Asiasta kertoi maanantaina Lännen Media. Syyttäjä vahvistaa tiedon Ylelle.

Kahta Helsingin poliisilaitoksen poliisia vastaan on nostettu syyte virkarikoksista ja toinen poliiseista on pidätettynä virasta. Asiasta kertoi maanantaina  Lännen Media , ja kihlakunnansyyttäjä  Juha-Mikko Hämäläinen  vahvistaa tiedon Ylelle.
 Virasta pidätetty poliisi on työskennellyt päällikkö- ja johtotehtävissä Helsingin poliisissa. Rikosnimikkeet asiassa ovat virkavelvollisuuden rikkominen, virkasalaisuuden rikkominen ja kunnianloukkaus.
 Kihlakunnansyyttäjä Juha-Mikko Hämäläinen Helsingin syyttäjänvirastosta kertoo Ylelle, että poliisin epäillään luovuttaneen salattua esitutkinta-aineistoa sellaiselle taholle, jolle sitä ei ollut oikeutta antaa.
 Hämäläinen vahvistaa, että toinen epäillyistä poliiseista kuuluu päällystöön, toinen miehistöön. Molemmat työskentelevät Helsingin poliisilaitoksessa.
 Syyttäjän mukaan asian käsittely alkaa toukokuun alussa Helsingin käräjäoikeudessa.
 Yle tavoitti maanantai-iltana myös Helsingin poliisilaitoksen viestintäjohtajan, ylikomisario  Juha Hakolan . Hän ei halunnut kommentoida asiaa millään tavalla.
 Aiheesta muualla:
 Kaksi poliisia saa syytteen virkarikoksista Helsingissä  (Aamulehti 29.4.2019)

Kahdelle poliisille virkarikossyytteet Helsingissä – epäillään luovuttaneen salattua esitutkinta-aineistoa vääriin käsiin


Summary: Parasta ennen -päivään voi suhtautua luovasti. Nenään ja makuaistiin kannattaa myös luottaa.

Ruokaa laitetaan roskiin kaupoissa ja kodeissa. Monet kaupat pienentävät hävikkiä myymällä parasta ennen päiväystä tai viimeistä käyttöpäivää lähestyvät tuotteet alennetuilla hinnoilla.
 Kauppojen osuus elintarvikeketjussa syntyvästä ruokahävikistä on alle viidennes eli  noin 12-14 kiloa suomalaista kohti .  Kotitalouksien osuus hävikistä on 30 prosenttia.  Loput hävikistä syntyy alkutuotannossa, teollisuudessa ja ravitsemuspalveluyrityksissä.
 – Päivittäistavarakauppa ry:n jäsenyrityksissä hävikiksi päätyy keskimäärin alle kaksi prosenttia elintarvikkeista, kertoo Päivittäistavarakauppa ry:n johtaja  Ilkka Nieminen .
 Asiakas voi pienentää ruokahävikkiä jo kaupassa
 Viimeisen käyttöpäivän ohittanutta tuotetta ei saa myydä. Sen sijaan parasta ennen -päivän ylittäneitä tuotteita saa myydä, jos tuote on kunnossa, mutta suositellaan, että päiväyksen ohituksesta on tuotteessa merkintä.
 – Käytännössä parasta ennen päivän ohittaneita tuotteita ei myydä. Kuluttajille syntyvä mielikuva tuotteista on tärkeä, Nieminen sanoo.
 Tarja Sipilä hakemassa hävikkiruokaa marketista. Yle / Kyösti Vaara
 Kaupan hävikki on suurinta tuoretuotteissa. Kuluttajat voivat omalla toiminnallaan vähentää hävikkiä jo kaupassa. Asiakkaat ovat tottuneet valitsemaan parhaat tuotteet. Puolikypsien hedelmien ja vihannesten sijaan kaupassa voi valita kypsiä ja näin vähentää hävikkiä.
 Kemissä opetellaan haistelemaan ja maistelemaan
 Kemissä halutaan vähentää ruokahävikkiä ja ohjata samalla kaupunkilaisia syömään terveellisemmin. Kaupunki on palkannut  Tarja Sipilän  kasvisravinto-ohjaajaksi Vihreä ja kestävä Kemi -hankkeeseen. Hänen tehtävänsä on muun muassa järjestää hävikki- ja kasvisruoan valmistamis- ja maistelutilaisuuksia.
 Tarja Sipilä ja kasvishävikkiruokapöytä. Yle / Kyösti Vaara
 Sipilä ottaa muutaman kerran viikossa laukut mukaansa ja hakee ilmaista hävikkiruokaa Kemin marketeista. Hän tarkistaa tuotteet toimistollaan. Kaikkia parasta ennen päiväyksen ohittaneita tuotteita ei pidä käyttää, mutta haju- ja makuaistia voi harjoittaa kertomaan, mikä kelpaa syötäväksi ja mikä ei.
 – Kasviksissa voi olla pieniä kolhuja, mutta ulkonäkö ei aina kerro, onko se hyvää ruokaa. Maitotaloustuotteissa on tietysti päivämäärät, mutta aina on käytetty pikkuisen happamampiakin maitotuotteita.
 Sipilä on järjestänyt erityisiä hävikki- ja kasvisruokatilaisuuksia. Esimerkiksi hieman nuutuneet salaatit hän huuhtoo vedellä ja kuivaa salaattilingolla, jolloin ne virkistyvät. Niistä saa hyviä smoothiaineksia.
 Maistelutilaisuuteen tullut kemiläinen  Rauno Pulkkinen  ylistää ruokaa.
 – Aivan yllättävää. Harvoin saa näin hyvää ruokaa.
 Pidä jääkaappi järjestyksessä
 Sipilä muistuttaa yksinkertaisesta keinosta vähentää hävikkiä kotona: Pidä jääkaappi hyvässä järjestyksessä. Vanhentuvat tuotteet voi asettaa jääkaapissa etualalle.
 – Tutkitaan mitä jääkaappiin on jo aikaisemmin tullut hankittua. Käytetään vanhimmat ensin, vaikka ne olisivat vähän jo nuutuneita. Niistä tulee tosi hyvää keittoa.
 Pöytä on katettu. Keijo Lappalainen keräämässä hävikkiruokamaisitiaisia Tarja Sipilän antaessa vinkkejä pöydän antimista.   Yle / Kyösti Vaara
 Hävikkiruoan kanssa pitää olla järki päässä. Viimeinen myyntipäivä pitää ottaa vakavasti, mutta parasta ennen -päivään voi suhtautua vapaammin, sanoo Tutkija  Aino-Maija Eloranta  Itä-Suomen yliopistosta.
 – Omia aisteja voi harjoittaa tuotteiden laadun tunnistamisessa.
 Lue lisää:
 Hävikkiruoka kasvattaa ruokalaskua 500 eurolla vuodessa – millaista apua kiertotalous voisi tarjota?
 Kommentointi sulkeutuu 29.4. kello 22.

Näin pienennät ruokahävikkiä – Pidä jääkaappi järjestyksessä ja valitse kaupassa kypsiä kasviksia


Summary: Ville Virtanen haluaa Euroviisu-kappaleella herättää ajatelemaan ilmastonmuutosta ja muita globaaleja ongelmia.

Ville Virtasen , eli artistinimeltään  Daruden  ensimmäisestä kaupallisesta levyjulkaisusta  Sandstormista  tuli kansainvälinen instrumentaalihitti 2000-luvun alussa. Kappaleen suosio on pysynyt ja sitä on kuunneltu suoratoistopalvelu Spotifyssä yli 100 miljoonaa, ja katsottu YouTubessa yli 150 miljoonaa kertaa.
 Eräänlaisen toisen tulemisen kappale koki noin kymmenen vuotta julkaisunsa jälkeen, kun se löysi uuden yleisön e-urheilumaailmasta. Näin Virtanen kertoi meemin synnystä Puoli seitsemän -ohjelmassa:
 – Yksi  League of Legends  -pelaaja  TheOddOne  kuunteli minun musiikkiani pelatessaan. Hän oli ilmeisen kova pelaaja, jonka pelaamista seurasi satoja tuhansia ihmisiä. Chatissa kysyttiin, että mikä biisi? Kun kyselijöitä oli tarpeeksi monta, joku jo tympääntyi ja sanoi, että se on Darude – Sandstorm. Sitten siitä tuli sellainen, että mitä tahansa biisiä kysyttiin, niin alettiin aina vastata Darude – Sandstorm.
 Darude – Ville Virtanen alkoi lopulta itsekin saada samoja kysymyksiä, eikä aluksi tajunnut ollenkaan, mistä on kyse.
 – Se sama kysymys tuli minunkin Facebookiin ja YouTubeen, että mikä biisi? Ja pari kertaa vastasin, että tuossahan se lukee ylhäällä – Darude Sandstrom. Ja ihmiset naureskeli minulle, kun en tajunnut sitä vitsiä.
 Sandstormista YouTuben aprillipila
 Vuonna 2015 meemi sai uudet mittasuhteet kun YouTube teki siitä maailmanlaajuisen aprillipilan.
 – Miettikää, kun tulee tällainen puhelu, että haluaisitko tehdä YouTuben kanssa "pikkupilan". Se toimi niin, että jos hait vaikka  Metallican   Sandmania , vastaukseksi tuli, että tarkoititko Darude – Sandstorm? Tai hait mitä kappaletta tahansa. Voiko parempaa mainosta saada. Sandstormille taisi tulla 2,5 miljoonaa katselua sinä päivänä.
 Euroviisuihin globaaleilla teemoilla
 Darude ja  Sebastian Rejman  edustavat Suomea Eurovision laulukilpailussa Tel Avivissa toukokuussa. Kappaleen  Look Away  taustalla on halu herätellä ihmisiä ajattelemaan globaaleja uhkia, kuten ilmastonmuutosta. Esiintyjäpari on myös aloittanut yhteistyön Suomen UNICEF:n kanssa.
 – Hyppäsimme mukaan UNICEF:n  Jano-kampanjaan . Jos meidän toimillamme, tai musiikillamme pystytään jollakin tavalla vaikuttamaan ja auttamaan, olisi se hienoa. Minulle on kunnianosoitus, että pääsen tekemään tätä yhteistyötä.
 Suomi on mukana on Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa tiistaina 14.5. ja esiintyy silloin kolmentena
 Katso Ville Virtasen koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

"Darude - Sandstormista" tuli internet-meemi, jota biisin tekijäkään ei ensin ymmärtänyt – "Ihmiset nauroi mulle, kun en tajunnut vitsiä"


Summary: Viron hallituksen virkaanastujaistilaisuudessa oli värikkäitä käänteitä.

Viron presidentti  Kersti Kaljulaid  otti kantaa sananvapauden puolesta hallituksen astuessa virkaan Viron parlamentissa riigikogussa.
 Kaljulaid oli pukeutunut collegepuseroon, jossa luki teksti ''SÕNA ON VABA'' eli sana on vapaa. Presidentti viittasi viestillään Virossa viime päivinä käytyyn sananvapauskeskusteluun.
 Hallituksessa mukana olevan Viron konservatiivisen kansallispuolueen EKREn puheenjohtaja  Mart Helme  vaati medialta aikaisemmin vastuullisuutta.
 – Olen pukeutunut siniseen, mustaan ja valkoiseen (paitaan), jossa lukee "sana on vapaa". Mutta onko se sitä todella? Se on ennen kaikkea kiinni toimittajista, Kaljulaid sanoi haastattelussa maanantaina.
 Hänen mukaansa kritiikki on tervetullutta, eikä poliitikkojen pidä pyrkiä ohjailemaan sananvapautta.
 – Mielestäni poliitikot eivät voi puuttua lehdistönvapauteen tai siihen millaista sen pitäisi olla. Mutta tukea sananvapaudelle on osoitettava.
 Viron valtiovarainministeri Martin Helme teki käsimerkkejä virkavalan vannomisen yhteydessä.  Valda Kalnina / EPA
 Keskustapuolueen Jüri Ratasin 15-jäsenisessä hallituksessa on mukana EKREn lisäksi konservatiivinen Isänmaa-puolue.
 EKREn puheenjohtaja Mart Helme on uusi sisäministeri ja hänen poikansa  Martin Helme  valtiovarainministeri.
 Tuleva valtiovarainministeri teki virkavalan vannoessaan niin sanotun OK-käsimerkin, jota on maailmalla käytetty viittauksena valkoisen vallan ihailuun.
 Aikaisemmin Martin Helme on vaatinut nimeämättä jättämiään toimittajia pois Viron television suorista lähetyksistä ennakkoluulojen takia.
 EKREn Ulkomaankauppaministeri  Martin Kuusikin  vannoessa valaansa Kaljulaid poistui istuntohuoneesta. Kuusikia on epäilty rattijuopumuksesta ja perheväkivallasta.
 Lisää aiheesta:
 Viro sai hallituksen – yksi hallituspuolueiden kansanedustaja äänesti oikeistopopulismia vastaan

Presidentti protestoi sananvapauden puolesta, käsimerkkejä esitettiin – Viron hallitus virkaan erikoisissa tunnelmissa


Äärijärjestö Isis on julkaissut videon, jolla sanotaan olevan sen johtaja  Abu Bakr al-Baghdadi .
 Videolla al-Baghdadia muistuttava mies puhuu istualtaan 18 minuutin ajan. Samassa huoneessa olevien avustajien kasvot on peitetty.
 Al-Baghdadia ei ole nähty videoilla heinäkuun 2014 jälkeen, jolloin hän julisti Mosulissa Isisin kalifaatin perustetuksi Syyrian ja Irakin alueille. Edellinen äänite, jolla hänen väitetään puhuvan julkaistiin viime elokuussa.
 Al-Baghdadin olinpaikasta tai kohtalosta ei ole ollut tietoa. Viime aikoina tiedustelulähteet ovat arvioineet, että hän olisi elossa ja piileskelisi Irakin tai Syyrian syrjäseuduilla.
 Maanantaina julkaistulla videolla al-Baghdadiksi sanottu mies julistaa kostoa Isisin tappioista. Videolla mies tunnustaa Isisin menettäneen viimeisen asemapaikkansa Baghuzin Syyriassa.
 Ei ole tiedossa milloin ja missä nyt julkaistu video on kuvattu. Baghuzin lisäksi al-Baghdadiksi väitetty mies puhuu videolla myös Sri Lankan terrori-iskuista.
 Väitetään, että video on kuvattu aikaisemmin huhtikuussa. Videon aitoutta ei ole voitu varmistaa.

Isis-johtaja Abu Bakr al-Baghdadin väitetään esiintyvän uudella videolla – Näyttäytyi edellisen kerran viisi vuotta sitten


Summary: Koko terveyskeskus tulee olemaan suljettuna tiistaina.

Espoon Kalajärven terveysaseman tiloissa syttyi tulipalo maanantai-iltana.
 Päivystävän palomestarin  Clas Ahlbergin  mukaan palo syttyi hammashoidon puolella, välinehuoltohuoneessa.
 – Mittavat vahingot tässä on kyseessä. Välinehuoltohuone on palanut täysin ja savuvahinkoja on myös muualla rakennuksessa. Palo ehti leviämään myös kattorakenteisiin välinehuoltohuoneesta. Vahingot voivat olla jopa satojentuhansien arvoisia, mutta niistä tiedetään enemmän huomenna, Ahlberg sanoo.
 Hänen mukaansa palo levisi noin 30 neliömetrin alueelle ja savuvahingot vaikuttavat noin 300 neliön alueella. Ahlbergin mukaan koko terveyskeskus tulee olemaan suljettuna tiistaina.
 Puoli yhdentoista jälkeen illalla palo oli saatu jo sammutettua. Palon syttyessä rakennuksessa ei ollut paikalla enää ketään. Terveyskeskuksen huoltomies oli saanut teknisen hälytyksen ja hälyttänyt pelastuslaitoksen havaittuaan palon.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen terveyskeskukseen puoli yhdeksän aikaan illalla.

Espoon Kalajärven terveyskeskuksessa paloi – hammashoitolassa mittavat vahingot


Britannian puolustusministeri  Gavin Williamson  on erotettu tehtävistään.
 BBC:n mukaan pääministeri  Theresa May  erotti Williamsonin Huaweita koskevien tietovuotojen takia.
 Vuodon mukaan kiinalainen Huawei olisi saamassa osuuden 5G-verkon rakentamisessa Britanniassa. Britannian hallituksen mukaan mitään päätöksiä asiassa ei ole tehty.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Britannian puolustusministeri erotettu tehtävistään


Summary: Vappu käynnistää kymmenien tuhansien suomalaisten retkeilykauden.

Siilinjärveläiselle Suortin perheelle vauhdikkaampi kaupunkivappu ei ole vaihtoehto. Perheen äidin  Kaisa Suortin  mukaan luontovaput tulivat mukaan kuvioihin lasten myötä.
 Perheen perinteeksi on muodostunut vierailu Kuopion Maaningalla sijaitsevalla Korkeakoskella.
 – Lasten synnyttyä olemme enemmän pysyneet syrjemmässä ja liikkuneet vappuna luonnossa. Tämä paikka on keväällä kaunis ja tänne on helppo tulla, perustelee Kaisa Suortti.
 Myös perheen esikoistytär, 7-vuotias  Enni  on Korkeakosken kuohuista vaikuttunut.
 – Näyttää hienolta, kun putous virtaa ja vesi pauhaa, sanoo Enni Suortti.
 Retkipaikka-blogin perustaja Antti Huttunen liikkuu mielellään luonnossa sekä yhdessä perheensä kanssa että yksin. Heikki Sulander
 Etelämmässä retkeillään, pohjoisessa pääsee vielä laskettelemaan
 Vappu käynnistää perinteisesti kymmenien tuhansien suomalaisten kesän retkeilykauden. Useissa luontokohteissa avautuvat myös esimerkiksi kesäkahvilat.
 – Vappu on luonteva lähtölaukaus. Hiihtokausi loppuu perinteisesti pääsiäiseen, jonka jälkeen on yleensä pieni rospuuttokäppi. Vapusta alkaa henkinen kesä, pohdiskelee suositun Retkipaikka-blogin perustaja  Antti Huttunen .
 Esimerkiksi Järvi-Suomen alueella avautuu vappuna paljon yrittäjävetoisia palvelupisteitä.
 Erityisen suosittuja luontokohteita vapun seudulla ovat Maaningan Korkeakosken kaltaiset vesiputoukset. Muita yleisöä kiinnostavia putouksia ovat esimerkiksi Hepoköngäs Puolangalla ja Auttiköngäs Rovaniemellä.
 Lumien sulettua tulvat ovat korkeimmillaan, joten putoukset ovat parhaimmillaan juuri tähän aikaan vuodesta.
 – Pohjoisemmassa kevättulvat osuvat useimmiten myöhempään aikaan kuin Kuopion korkeudella, joten välttämättä kohteet eivät ole parhaimmillaan juuri vappuna, muistuttaa Suomen vesiputoukset -sivuston perustaja  Jussi Laine .
 Suomi on pitkä maa, joten etelän ja pohjoisen tilanteet eroavat toisistaan. Metsähallituksen asiakaspalvelupäällikkö  Timo Karisen  mukaan tänä keväänä lumet ovat sulaneet nopeasti, joten pohjoisessa pääsee hiihtämään enää vain Enontekiön käsivarressa.
 – Laskettelurinteet ovat kuitenkin vielä vappuna auki, Karinen kertoo.
 Maaningan Korkeakoskella kahvilaa pyörittävän Kantriland Ry:n puheenjohtaja Minna Räihän (keskellä) mukaan vappu on vilkas retkeilypäivä. Sakari Partanen / Yle
 Erityisesti lapsiperheet retkeilevät vappuna
 Monet valitsevat vauhdikkaan kaupunkivapun sijaan keväisen retken johonkin luontokohteeseen. Seitsemän vuotta retkeilyaiheista blogia ylläpitäneen Antti Huttusen arvion mukaan vappupäivän retkeilijämäärät ovat samankaltaisia kuin suomalaisten suosikkiretkeilypäivänä, sunnuntaina.
 – Varmaan se on se osa kansasta, jolle vapussa alkoholi ei näyttele niin suurta osaa. He lähtevät liikkumaan luontoon, toteaa Vihdissä nykyisin asuva Huttunen.
 Huttunen perustaa arvionsa miljoona kävijää vuosittain tavoittavan bloginsa analytiikkaan. Sunnuntaisin retkeilystä kiinnostuneiden kävijämäärä tuplaantuu sivuston liikenteen perusteella. Näin käy myös vappuna.
 Luontovappu lataa akkuja pitkäkestoisemmin.  Antti Huttunen
 Yksi selkeimmin tunnistettava vapun retkeilijäryhmä ovat lapsiperheet. He lähtevät vapaapäivänään yhdessä liikkeelle lähellä asutusta sijaitseville luontopoluille, missä on mielenkiintoista nähtävää ja jotka ovat helposti saavutettavissa.
 – Kyllähän luontovappu lataa akkuja pitkäkestoisemmin. Luonnossa liikkumisella on tutkittuja terveysvaikutuksia eikä tarvitse olla ihmishulinan keskellä.
 Pikkupojasta lähtien retkeillyt Huttunen muistuttaa, että yhtä lailla vapun voi viedä piknikin muodossa mukanaan luontoon.
 – Siellä voi nauttia simaa ja munkkeja, mies nauraa.
 Maaningan Korkeakoskella paikallisen yhdistyksen pyörittämä kesäkahvila avautui vappuna. Kantriland Ry:n puheenjohtaja  Minna Räihä  kertoo, että alueella vierailee yhden päivän aikana tuhansia ihmisiä.
 – Kaikki eivät tietysti tänne kahvilaan asti eksy, mutta parkkipaikat ovat olleet täynnä ja parkkijonot jatkuneet tuonne pääteille asti, hymyilee Räihä.

Enni Suortti, 7: "Näyttää hienolta, kun putous virtaa ja vesi pauhaa"


Summary: Ulkoministeri Mike Pompeon mukaan Yhdysvallat saattaisi ryhtyä sotilastoimiin  Venezuelassa kriisin lopettamiseksi.

Yhdysvaltain ulkoministerin  Mike Pompeon  on määrä keskustella venäläisen virkaveljensä  Sergei Lavrovin  kanssa Venezuelan sekasortoisesta tilanteesta.
 Asiasta kertoi kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  CNN:lle ja Foxille.
 Pompeo puolestaan ilmoitti, että Yhdysvaltain sotilastoimet Venezuelassa ovat mahdollisia maan kriisin lopettamiseksi.
 Pompeo kertoi eilen, että Venezuelan presidentti  Nicolas Maduro  oli aikeissa lähteä Kuubaan, mutta että Venäjä olisi taivutellut tämän jäämään Venezuelaan. Venäjä on kiistänyt asian.
 Oppositiojohtaja  Juan Guaido  on kehottanut venezuelalaisia lähtemään kaduille keskiviikkona, jotta Maduro saataisiin vallasta.
 Eilen Guaido ilmoitti, etteiMadurolla ole enää armeijan tukea. Pian tämän jälkeen Maduro piti televisioidun puheen, jossa hän sanoi, että opposition vallankaappausyritys on torjuttu.
 Aiheesta lisää:
 Venezuelan tilanne kiristyi: Opposition Guaido väitti, että presidentillä ei ole armeijan tukea, Maduron mukaan vallankaappausyritys torjuttiin

Yhdysvaltojen ja Venäjän ulkoministerit keskustelevat Venezuelan kaoottisesta tilanteesta


Summary: Häiriö pyritään korjaamaan kello 15 mennessä.

Helsingin raitiovaunuliikenteessä on häiriöitä sähkövian takia, kerrotaan Helsingin seudun liikenteen HSL:n viestinnästä STT:lle.
 Noin kymmenen raitiovaunua on pysähdyksissä Mannerheimintiellä Helsingin ydinkeskustassa Aleksanterinkadun ja Mikonkadun välisellä tieosuudella.
 HSL:n mukaan ongelmat vaikuttavat useiden raitiovaunulinjojen liikennöintiin. Häiriö kestää arviolta kello 15 asti.

Helsingin raitiovaunuliikenteessä pahoja häiriöitä sähkövian takia


Summary: Farkkumuoti kestää sukupolvelta toiselle, mutta muotiguru Sami Sykkö kertoo minne pyöräilyshortsit nyt kuuluvat.

Ostin nostalgiahuumassa samanlaisen t-paidan kuin kuudennen luokan luokkaretkellä. Suositun farkkumerkin logo t-paidassa näyttää nelikymppisen rinnoissa venyvän hieman eri tavalla verrattuna teini-ikäisen ketunnokkiin.
 Paita tuntui nuoruuden lähteeltä, paluulta jo kadotettuun. Ja trendikkäältä! Halusihan teini-ikäinen tyttöni samanlaisen. En silti ollut hänen mielestään cool.
 Neljänkympin kriisissä painiva ei halua kuulla teini-ikäiseltä lapseltaan olevansa fossiili eikä millään tavalla cool ja rento. Hänkö sitten on muodikas vaatteissa, joita tämän päivän nelikymppiset käyttivät jo lähes kolmekymmentä vuotta sitten?
 Mitä Brenda pukisi päälleen?
 X-sukupolven  nuoriso imi muotivaikutteita Suosikki-lehden sivuilta ja MTV:n (entinen Music Television) musiikkivideoista. Vaatekauppojen rekeissä viimeisimmät muotivillitykset saattoivat näkyä vasta, kun rapakon takana oli jo siirrytty seuraavaan muotiaaltoon.
 Nykyteini selaa YouTube-videoita, kuvapalvelu Instagramia ja blogeja. Hän voi jo samana päivänä pukeutua kuin idolinsa.
 "Farkut on jälleen in,

nahkaiset farkut talvellakin.

Näin lehdet kirjoittaa,

meitä valistaa.

Hei mikä mahtaa olla in?

Tai mikä vastaavasti out?"   J. Karjalainen, Mikä mahtaa olla in?
 Ennen jalkaan vedettiin Levikset, kuten suositussa teinisarjassa Beverly Hills 90210. Tytöt halusivat olla kuin sarjan Brenda ja Kelly, pojat yhtä makeita kuin hurmuri Brandon tai kapinallinen Dylan.
 Perjantaisin koulun yhteisessä aamunavauksessa kuudennen luokat tytöt takarivissä laskivat, monellako on Levikset.
 Tämän päivän teinin vaatekaappi saattaa sisällöltään muistuttaa hämmentävän paljon nelikymppisen vanhempansa vaatekaappia. Kuka tyyliin vaikuttaa?
 Beverly Hills 90210-sarjan Dylan (Luke Perry) ja Brenda (Shannen Doherty) olivat monen ysärinuoren suosikkeja. Heidän ja muiden idoleiden tyyliä ja kuulumisia seurattiin Suosikki-lehdestä.  Johanna Manu / Yle
 #OOTD – mitä tänään päällä
 Moni aikuinen on jo löytänyt oman tyylinsä. Vaikutteita ei enää haeta idoleilta, mutta joku tai jokin meidän tajuntaamme iskee.
 Yläkouluikäinen tyttö ei välttämättä pidä vanhempiaan tyyli-ikoneina, mutta oma isosisko voi vielä olla se ihminen, jolta imeä vaikutteita.
 Tämän päivän vaikuttajat usein ovat bloggareita, tubettajia, urheilijoita, näyttelijöitä ja artisteja. He eivät välttämättä ole alun perin julkisuuden henkilöitä, mutta heidän luomansa trendit ja ilmiöt saattavat tehdä heistä kuuluisia.
 2010-luvun alussa kuka tahansa saattoi jakaa sosiaalisessa mediassa omaa tyyliään. Puhuttiin OOTD:sta eli päivän asukokonaisuudesta, outfit of the day.
 Ikoniset muoti-ilmiöt kestävät
 Jos tyyli puhuttelee, se omitaan – olipa se sitten peräisin tavikselta tai julkkikselta. Ketä oikein kopioidaan?
 Muotiin, sisustukseen, muotoiluun ja kulttuuriin erikoistunut tyyliguru  Sami Sykkö  luettelee monia ilmiöitä, jotka ovat vaikuttajien, eli influencereiden, aikaansaamia.
 Ilman tosi-tv:n kautta tutuksi tulleita  Kardashianin  sisaruksia suuret takapuolet olisivat tuskin koskaan tulleet niin kovaan huutoon kuin mitä ne ovat olleet viime vuosina. 1990-luvun supermalli  Kate Moss  pukeutui piukkoihin farkkuihin 20 vuotta sitten ja teki niistä globaalin muoti-ilmiön.
 Presidentti  John F. Kennedyn  puoliso, aikansa tyyli-ikoni  Jacqueline ”Jackie” Kennedy Onassis  jätti historiankirjoihin ainakin pillerihatut ja suuret aurinkolasit.
 – On hämmentävää ja hämmästyttävää, että Jackiesta ja  Audrey Hepburnista  puhutaan vieläkin. Jotkin asiat hipovat niin täydellisyyttä estetiikassa, että ne eivät häviä.
 Madonnan tyyli ei enää puhuttele
 Musiikki tuntuu vaikuttaneen aina voimakkaasti muotiin. Kullakin sukupolvella on oma suunnannäyttäjänsä. 1960-luvulla se oli  The Beatles , seuraavalla vuosikymmenellä vaikutteita haettiin muun muassa glam rockista, punkista, discosta ja soulista.
 Hopparit ja rap-artistit erityisesti tekivät lenkkareista, verkkareista ja huppareista muodikkaita kaupallistaen urheilutyylin.  Madonna  oli tyylitaituri vielä 1980–90-luvuilla, mutta Sami Sykön mukaan hän on jo pudonnut kärkiporukasta.
 – Kuka enää puhuu siitä, miten Madonna pukeutuu? Ei kukaan! Hän enemmänkin seuraa muotivirtauksia kuin luo niitä.
 Sykkö vertaa Madonnaa  Brigitte Macroniin , Ranskan presidentin puolisoon. Siinä missä Madonna on yrittänyt kynsin ja hampain pitää kiinni nuorekkuudestaan, näyttää Macron ikäiseltään 65-vuotiaalta, mutta pukeutuu kiinnostavasti.
 Henkiset trendsetterit
 Vaikka maailmalla artistit saavat aikaan muoti-ilmiöitä, ei suomalaisista artisteista ole noussut varsinaista trendsetteriä, Sami Sykkö harmittelee. Hän nostaa esille poptähti  Alman , jota voisi kuvailla henkiseksi trendsetteriksi. Alma on avoimen rohkeasti kertonut seksuaalisesta suuntautumisestaan.
 Kardashianin klaani pitää itsensä pinnalla koko ajan kohun tai toisen avulla. Sykkö nostaa esille perheen isän,  Caitlyn Jennerin , joka miehenä tunnettiin nimellä  Willian Bruce Jenner . Hän on yhdysvaltalainen kymmenottelun olympiavoittaja, joka aikuisiällä kävi läpi sukupuolenkorjausleikkauksen.
 – Hän saattaa rohkeudessaan olla yhdenlainen tyyli-ikoni, tulevaisuuden kuva. Ensin voit olla huippu-urheilija ja perheenisä ja yhtäkkiä voit vaihtaa sukupuolta, jos se on sitä, mitä olet.
 Sykkö arvioi, että "elän miten haluan" voisi olla uudenlainen suuntaus. Tarvitaan vaan rohkeita suunnannäyttäjiä, kuten Caitlyn Jenner.
 Vaikuttaminen ei kuitenkaan rajoitu ainoastaan muotiin. Viime maaliskuussa ruotsalaisen ilmastoaktivistin  Greta Thunbergin   vaikutuksesta  kymmenet tuhannet ihmiset lakkoilivat ja osoittivat mieltään ilmaston puolesta.
 Pyöräilyshortsit ovat tehneet paluun. Tyyligurun mielestä niitä pitäisi käyttää vain pyöräillessä.  Johanna Manu / Yle
 Tyylikyys onnistuu ilman trendejä
 Onko sinulla pikkuruinen käsilaukku? Vai kiikkuuko olallasi jättimäinen laukku? Onneksi olkoon! Kumpikin näyttäisi olevan muotia tänä keväänä. Jos haluaa haistella muotitrendejä, niin pihallahan tässä ollaan. Tarjontaa on valtavasti.
 Farkkumuoti kestää sukupolvelta toiselle, mutta Sami Sykkö kertoo minne pyöräilyshortsit kuuluvat.
 – Ne on todella tarkoitettu vain pyöräilyyn! Pidetään ne siinä käytössä, eikä lähdetä kaupungille kulkemaan ne päällä.
 Sen verran Sykkö antaa armoa pyöräilyshortseille, että asettelee ne mielessään pariksi jollekin erikoiselle.
 – Jos ne yhdistetään Chanelin jakkuun tai johonkin mielettömään muotiluomukseen, ne ovat todella hienot. Pyöräilyshortsit ovat hankala vaatekappale, joten käytetään harkintaa niiden yhdistelyssä.
 Muotiguru kehottaa miettimään, haluaako olla trendikäs vai tyylikäs. Hän itse suosii tyylikkyyttä.
 – Kannattaa pukeutua vaatteisiin, jotka sopivat omalle vartalolle ja omiin väreihin. Vaatteisiin, jotka sopivat juuri sinulle. Siten hohtaa kirkkaimpana timanttina, Sykkö maalailee.
 Esimerkiksi tyylikkäästä henkilöstä Sykkö nostaa tanssitaiteilija  Jorma Uotisen .
 – Oma, veistoksellinen tyyli, jota hän päivittää koko ajan. Hän löytää sen hetken tarjonnasta aina jotain kivaa, joka solahtaa hänen tyyliinsä ja vaatekaappiinsa. Näin syntyy ikoninen tyyli, jota muut ihailevat.
 Onneksi muoti kiertää sykleissä. Näin voi olla ainakin 20–30 vuoden välein trendikäs. Tai ehkä kaksi kierrosta kivipestyjä farkkuja, flanellipaitoja ja paksupohjaisia lenkkareita riittää.

"Äiti, et ole cool" – mutta olenko sittenkin? Vaatekaapistani löytyneet ysärivaatteet ovat nyt teinistäni trendikkäitä


Summary: Eduskuntavaalien tuloksen pitää näkyä tulevan hallituksen politiikassa. Tämä toistuu tämän vapun puheissa. Päivitämme artikkelia sitä mukaa, kun puolueiden johtohenkilöt ovat pitäneet vappupuheensa.

Eduskuntavaalien jälkipuheet ja hallitusneuvottelut ovat tänä vappuna esillä puolujohtajien puheissa. Myös 26. toukokuuta olevat Europarlamenttivaalit nostavat esiin koko Eurooppaa koskevia teemoja.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson puhuu vappuna Turussa ja Salossa.
 Andersson otti puheessaan kantaa voimakkain sanankääntein veronkiertoa vastaan kutsumalla veroparatiiseja verohelveteiksi. Pääviesti puheessa oli, että Suomeen tarvitaan toivon ja tulevaisuuden politiikkaa.
 Hän korosti, että epäinhimillinen ja epäonnistunut aktiivimalli pitää purkaa kokonaan. Vasemmistoliitolle ei riitä, että heikennyksiä perutaan vaan, että suomalaisia työmarkkinoita ja osaamista pitää kehittää.
 – Työmarkkinoiden murros, työsuhteiden sirpaloituminen ja osaamisvaatimusten kasvu tarkoittaa, että ihmisille pitää turvata mahdollisuudet omaehtoiseen opiskeluun paljon nykyistä laajemmin ja koulutustarjontaa avataan kaikilla koulutusasteilla, Andersson sanoi.
 Andersson haluaa myös lopettaa ulkomaisen työvoiman alipalkkauksen
 – Seuraavan hallituksen pitää kriminalisoida alipalkkaus ja lisätä työsuojeluviranomaisten resursseja huomattavasti samalla kun ay-liikkeelle annetaan joukkokanneoikeus.
 Eurooppaan Vasemmistoliiton puheenjohtaja haluaisi Green New Dealin eli ilmastohyvinvoinnin ohjelman, jolla luodaan uutta työtä vähentämällä päästöjä.
 – Uusiutuva energia ja kiertotalous ovat työllistävämpiä kuin fossiilikapitalismi. Maailman työjärjestön ILOn mukaan kuudensadan miljoonan dollarin investoinnit uusiutuvaan energiaan ennen vuotta 2030 voisivat tuottaa maailmanlaajuisesti jopa 20 miljoonaa uutta työpaikkaa.

Yle seuraa vapun poliittisia puheita – Vasemmistoliiton Li Andersson vaatii aktiivimallin purkamista kokonaan


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Venezuelan tilanne jatkuu sekavana
 Venezuelassa kamppailu vallasta koveni vappuaattona, kun presidentti  Nicolas Maduroa  vastustavat mielenosoittajat ja sotilaat  ottivat yhteen  pääkaupungissa Caracasissa. Oppositiojohtaja  Juan Guaido  sanoi keskiviikkoaamuna Suomen aikaa julkaistulla videolla, että  Madurolla  ei ole enää armeijan tukea. Maduro puolestaan sanoi myöhemmin televisiossa, että opposition vallankaappausyritys on torjuttu. Guaido on kehottanut ihmisiä jatkamaan mielenosoituksia.
 Pikalainojen vertailusivut kauppaavat isoja lainoja aggressiivisesti
 Hotellien ja lentojen ostajalle tuttu hintavertailu yleistyy pikavippimarkkinoilla. Alalle on syntynyt kymmeniä vertailusivuja, ja jopa kymmenien tuhansien eurojen vakuudettomia lainoja markkinoidaan aggressiivisesti. Yle  laati viiden kohdan  tietopaketin lainojen vertailusivuista.
 Martti Kainulainen / Lehtikuva
 6-vuotias Hermanni sai mansikkakarkista vaikean allergisen reaktion
 6-vuotias  Hermanni Vastamäki  sai mansikkakarkista niin vaikean  allergisen reaktion , että oli kuolla. Vaikeasti allergisen lapsen äidille aiheuttaa pelkoa se, että vakaviin allergioihin suhtaudutaan vähätellen esimerkiksi ravintoloissa. Pienikin määrä allergisoivaa ainetta voi uhata henkeä.
 Satu Krautsuk / Yle
 Yle lähettää vapunpäivän tunnelmat suorissa lähetyksissä
 Yle välittää  vapunpäivän tunnelmia suorina lähetyksinä eri välineissään. Vapunpäivä alkaa Helsingin Ullanlinnanmäeltä, jossa Ylioppilaskunnan Laulajat kajauttaa juhlinnan käyntiin. Ullanlinnanmäen tunnelmia voi seurata niin tv:ssä, Areenassa kuin radiossa. Aamupäivällä Areena-lähetyksessä näytetään tunnelmat Presidentinlinnan pihalta, missä presidenttipari vastaanottaa perinteiset vapputervehdykset.
 Laura Railamaa / Yle
 Pohjoiseen sateita
 Vappupäivänä Lappiin leviää lumisateita. Aamulla lunta ja räntää sataa myös Koillismaalla ja päivällä vettä ja räntää Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Sadealue leviää päivän aikana myös maan länsiosaan. Vappupäivän lämpötila on 8-16 astetta, maan pohjoisessa enimmillään 7 astetta. Metsäpalo- ja ruohikkopalovaroituksia on voimassa maan etelä- ja keskiosassa sekä Pohjois-Pohjanmaalla ja Meri-Lapissa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Venezuelassa sekava tilanne, mansikkakarkki oli tappaa lapsen, seuraa vapunpäivän tunnelmia Ylen lähetyksissä


Summary: Asiantuntijan mukaan lumessa näkyvät luultavasti karhun jäljet.

Intian asevoimat on joutunut arvostelun kohteeksi sosiaalisessa mediassa, koska se julkaisi virallisella Twitter-tilillään kuvia, joissa se sanoo näkyvän myyttisen jetin eli hirveän lumimiehen jalanjälkiä.
 Intian armeija julkaisi maanantaina kolme valokuvaa, joissa näkyy suuria jalanjälkiä muistuttavia painaumia lumessa. Kuvat oli otettu Himalajalla Nepalissa.
 – Ensimmäistä kertaa Intian armeijan vuorikiipeilyryhmä on havainnut myyttisen pedon "jetin" salaperäisiä jalanjälkiä, Intian armeija tviittasi.
 Armeijan mukaan heidän väkensä oli havainnut jalanjäljet 9. huhtikuuta Makalu Base Campin alueella lähellä Kiinan ja Nepalin välistä rajaa. Jäljet olivat 81 senttiä pitkät ja 38 senttiä leveät.
 Sosiaalisen median käyttäjät pilkkaavat
 Intian armeijan julkaisemaan tviittiin on lähetetty tuhansia vastauksia. Monet Twitterin käyttäjät vääntävät vitsejä aiheesta.
 – Jalanjälki viittaa siihen, että tämä jeti on yksijalkainen. Näyttää siltä, että se menetti toisen jalkansa Balakoten ilmaiskussa, eräs kommentoija kirjoitti Twitterissä.
 Intian ilmavoimat pommitti  Pakistanissa Balakotin lähellä sijaitsevaa islamistien harjoitusleiriä helmikuun lopussa. Ilmaisku oli kosto Intian Pulwamassa tehdylle itsemurhaiskulle.
 – Mikä helvetti teitä vaivaa? Katsokaa noita kuvia. Kyseessä ei ole kaksijalkainen. Ettekö voineet soittaa yhdellekään asiantuntijalle ennen kuin julkaisitte tämän? Ellette väitä, että jetinne kävelee yhdellä jalalla ja kulkee hyppimällä, toinen käyttäjä tviittasi.
 Nimettömänä esiintynyt Intian asevoimien edustaja kertoi uutistoimisto AFP:lle, että kuvat julkaistiiin "innostamaan hieman tieteellistä mielialaa".
 Intian villieläininstituutin professori  Sathyakumar Sambandam  arvioi uutistoimisto AFP:lle, että Intian armeijan julkaisemissa kuvissa on luultavasti kyse ruskeakarhun jäljistä.
 – Jalanjäljet suurentuvat korkealla voimakkaasti paistavan auringon ja tuulten takia. Taka- ja etujalkojen päällekkäiset jäljet tuottavat painauman, joka muistuttaa yhtä jälkeä, Sambandam sanoi AFP:lle.
 Hirveä lumimies elää tarinoissa, mutta todisteita otuksesta ei ole
 Tutkijoiden mukaan jeti on satoja vuosia vanha myytti, joka on alunperin lähtöisin Tiibetistä. Nykyisin lumimies on osa Nepalin kansanperinnettä.
 Legendan mukaan jeti eli hirveä lumimies elää Himalajan vuoristossa. Perinteisesti jetin kerrotaan olevan apinamainen, ihmistä suurempi karvainen otus.
 Tarinat jetistä ovat kiihottaneet vuorikiipeilijöiden mielikuvitusta 1920-luvulta lähtien. Esimerkiksi Mount Everestin ensimmäisenä valloittanut  Sir Edmund Hillary  yritti löytää myyttisen olennon.
 Vuonna 2008 japanilaiset kiipeilijät kertoivat uutistoimisto Reutersille, että he olivat nähneet Länsi-Nepalissa jälkiä, joiden he uskoivat kuuluneen jetille.
 Todisteita jetin olemassaolosta ei ole toistaiseksi löydetty. Vuonna 2017 kansainvälinen joukko tutkijoita tutki eri puolilta Himalajaa kerättyjä näytteitä, joiden väitettiin olevan peräisin jetistä. Analyysien mukaan näytteet olivat lähtöisin karhuista.

Intian asevoimat julkaisi valokuvia "lumimiehen" jäljistä – pilkka alkoi sosiaalisessa mediassa


Summary: Hotellien ja lentojen ostajalle tuttu hintavertailu valtaa pikalainamarkkinoita. Kukaan ei valvo alalla toimivia kymmeniä yrityksiä.

Lentojen ja hotellien vertailu netissä on tuttua. Pari vuotta sitten mainokset televisiossa, radiossa ja netissä alkoivat rummuttaa voimakkaasti myös vakuudettomien kulutusluottojen vertailua.
 Mekanismi on periaatteessa sama kuin hotellia varatessa. Siinä välitysfirma kertoo omalla alustallaan eri vaihtoehdoista, ja itse tilaus viimeistellään hotellin järjestelmissä. Välittäjäfirma saa palkkion jokaisesta syntyneestä sopimuksesta.
 Vakuudettomien kulutusluottojen vertailu on kuitenkin paljon monimutkaisempaa kuin vaikkapa tuotteiden vertailu eri verkkokaupoissa. Isoin ero on siinä, että hinta ei ole automaattisesti kaikille sama, vaan kulutusluottojen hinta määräytyy hakijan antamien henkilökohtaisten tietojen mukaan.
 Asiaa sekoittaa kuluttajan kannalta myös se, että lainoja vertailevia ja kilpailuttavia nettisivuja on perustettu viime vuosina useita kymmeniä. Osa niistä jättää lainanhakijalle oleellisia tietoja ilmoittamatta.
 Kävimme läpi yli 40 nettisivua, jotka mainostavat pikavippien ja kulutusluottojen vertailua tai kilpailutusta. Niistä tunnetuimpia ovat zmarta.fi, lendo.fi, etua.fi, rahalaitos.fi, rahoitu.fi, omalaina.fi.
 Esimerkiksi rahalaitos.fi-sivulla koko prosessin kuvataan vievän nopeimmillaan 4 minuuttia:
 Kuvakaappaus Rahalaitoksen verkkosivulta. Rahalaitos
 Kilpailutuspalveluja tarjoavien yritysten ei tällä hetkellä tarvitse rekisteröityä, eikä niiden toimintaa myöskään erityisesti valvota. Ongelmia tulee päivänvaloon muun muassa siten, että kuluttajat raportoivat omista kokemuksistaan Kilpailu- ja kuluttajavirastoon (KKV).
 KKV on lähiaikoina antamassa alalle ohjeistusta, jolla puututtaisiin yleisimpiin ongelmiin.
 1. Kenelle lainahakemus päätyy?
 Useilla luottojen vertailu- ja kilpailutussivuilla ei ilmoiteta näkyvästi, mille rahoituslaitoksille lainahakemus lähetetään. Tieto saatetaan kuitata pelkästään kertomalla, että “yhteistyökumppaneina on lukuisia tunnettuja ja luotettavia lainanmyöntäjiä”.
 Vaikka nimiä ei paljastettaisi, eräskin palvelu mainostaa itseään “täysin läpinäkyväksi”.
 Jos yhteistyökumppaneita ei selvästi kerrota, lainanhakija ei voi myöskään tietää, kuinka kattava lainavertailu on. Sen pitäisi olla selvää jo ennen kuin lähtee täyttämään hakemusta ja antamaan henkilötietojaan eteenpäin.
 – Jos sivu ei anna selkeästi tietoa siitä, mitä luotonantajia on mukana, kannattaa miettiä, onko se luotettava, sanoo  Paula Hannula , KKV:n ryhmäpäällikkö.
 Zmarta.fi-sivulla kerrotaan, että sivusto tekee yhteistyötä yli 25 eri pankin ja luotonmyöntäjän kanssa. Suurin osa näistä rahoituslaitoksista esiintyy myös muiden lainanvälittäjien sivuilla, jos yhteistyökumppanit on mainittu nimeltä:
 Kuvakaappaus Zmartan verkkosivulta. Zmarta
 2. Onko mainonta totta?
 Kilpailutus- ja vertailusivuilla esiintyy väitteitä, joiden mukaan juuri tämä palvelu on “Suomen laajin”, “kattavin Suomessa”, “Suomen johtava”, “edullisin” tai “suosituin”.
 Väitteiden todenperäisyyttä ei ole kukaan lähtenyt testaamaan.
 Silloin kun kyse ei ole mielipiteistä, vaan tosiasioista, väitteet pitäisi kuitenkin pystyä näyttämään toteen.
 Kysymme kokeeksi yhdeltä lainanvälittäjältä, onko kyseinen palvelu todella Suomen laajin lainavertailu.
 – Nuo on semmoisia sloganeita, jotka jää sinne elämään, sivuston pitäjä vastaa puhelimessa.
 Mainonnassa ei kuluttajansuojalain mukaan saa syntyä harhaanjohtavaa kuvaa.
 Ei esimerkiksi sovi mainostaa, että käyttämällä juuri tätä palvelua saa markkinoiden edullisimman lainan, jos vertailussa on mukana vain kourallinen luotonantajia.
 3. Saako mainoksilla pommittaa?
 Eri palveluntarjoajien sivuilta on vaikea saada käsitystä, suostuuko palvelua käyttäessään automaattisesti vastaanottamaan suoramainontaa.
 Usein pyydetään hyväksymään “yleiset käyttöehdot”. Ne täytyisi klikata auki nähdäkseen tarkemmin, mihin antaa luvan. Käyttöehtoja voi olla sivukaupalla.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston mukaan suostumusta täytyy pyytää selkeästi juuri sähköiseen suoramarkkinointiin, eikä asiaa saa “piilottaa” vakioehtojen taakse.
 Virastoon on tullut ilmoituksia siitä, että kilpailutussivustojen käyttäjät eivät useinkaan tiedä antaneensa suostumusta suoramarkkinointiin.
 Myös suoramarkkinoinnin peruuttaminen on KKV:n mukaan osoittautunut hankalaksi. Siihen palvelun tulisi antaa selkeät ohjeet.
 4. Miten luotonantajat käyttävät tietoja?
 Luotonantajat tarvitsevat lainanhakuprosessissa hakijasta henkilökohtaisia tietoja lainapäätöstä varten.
 Mutta saavatko ne käyttää luotosta kiinnostuneen hakijan yhteystietoja vielä aikojen päästä lainojen markkinointiin?
 Tästä ei palveluntarjoajien sivuilla yleensä löydy mainintaa.
 Eri vertailusivustoja käyttäneet ihmiset ovat valittaneet saamastaan mainostulvasta Kilpailu-ja kuluttajavirastoon.
 He ovat kertoneet, että käytyään jollain luottojen vertailusivustolla häiritsevää markkinointia on alkanut tulla useilta luotonantajilta. Ahdistavaa on ollut sekä suoramarkkinoinnin määrä että sen aggressiivisuus.
 Etua.fi-palvelusta kerrotaan puhelimessa, että heidän sivullaan hakemuksen jättänyt on nimenomaan heidän asiakkaansa. Yritys on kieltänyt yhteistyökumppaneitaan käyttämästä yhteystietoja mainontaan ja valvoo sitä pistokokein.
 Yhteistyökumppaneille lähetetään välillä tekaistuja lainahakemuksia, jotta nähdään, alkaako mainontaa sen seurauksena tulla.
 Kuvakaappaus Lainamaailman verkkosivulta. Lainamaailma
 5. Miksi mainostetaan jättilainoja?
 Kilpailutussivustoilla markkinoidaan nykyään näkyvästi jopa 60 000 ja 70 000 euron vakuudettomia luottoja. Trendi näyttää myös olevan, että kuluttajia kehotetaan yhdistelemään lainoja yhdeksi suuremmaksi lainakustannusten säästämiseksi.
 Miksi jättilainoja korostetaan niin paljon mainonnassa? Yksi syy saattaa löytyä välitysfirmojen ansaintamallista.
 Lainojen välittäjät mainostavat, että palvelu on kuluttajille ilmainen. Bisnes siis perustuu tuottoihin, joita ne saavat luottojen myöntäjiltä.
 Luotonantaja maksaa välittäjälle asiakashankinnasta. On mahdollista, että välittäjä saa palkkionsa lainahakemuksista, lainatarjouksista tai lainasopimuksista. Aivan miten välittäjä ja rahoituslaitos ovat asiasta keskenään sopineet.
 Palkkio on yleensä välittäjälle sitä parempi, mitä isommasta lainasopimuksesta on kyse. Se saattaa kannustaa toimijoita markkinoimaan erityisesti suurimpia lainoja.
 Kuluttaja haluaa vertailla, mutta miten?
 Vakuudettomien kulutusluottojen vertailupalvelut mainostavat, että ne tarjoavat lainaviidakossa järkevän ja aikaa säästävän tavan verrata tuotteita.
 Parhaassa tapauksessa näin voikin olla.
 Epäilykset kuitenkin heräävät, jos sivulta ei esimerkiksi käy ilmi, kuka palvelua pyörittää. Tai jos sivulla esitetään vain pienellä painettuna tärkeää tietoa lainakustannuksista, mutta korostetaan sitäkin näyttävämmin lainansaannin nopeutta ja helppoutta.
 Annetaanko silloin aidosti järkevä tapa verrata lainoja keskenään ja löytää edullisin vaihtoehto?
 Kuluttaja-asiamiehen keinot puuttua harhaanjohtavaan mainontaan ovat 1970-luvulta, jolloin ei ollut tietoakaan nykyisen kaltaisesta digimarkkinoinnista. Tänä keväänä  oikeusministeriössä on selvitetty vaihtoehtoja  säädellä mainontaa tiukemmin.
 Harkinnassa on, että kuluttajien suojaamiseksi tiettyjen luottojen mainonta kiellettäisiin kokonaan. Olisi myös mahdollista sallia pelkästään mainonta, joka perustuu tosiasioihin, ei mielikuviin.
 Mainostajia voitaisiin myös velvoittaa esittämään erilaisia varoitustekstejä siitä, miten kalliiksi luoton ottaminen todellisuudessa tulee.

Luotonvälittäjät kauppaavat jopa 70 000 euron pikavippejä – 5 asiaa, jotka kannattaa tietää lainavertailuista


Pohjois-Pohjanmaalla Siikajoella henkilöauton kuljettaja kuoli ulosajossa tiistaina. Poliisin mukaan paikkakuntalainen mies oli ajautunut ulos tieltä ja törmännyt sen jälkeen puuhun.
 Poliisi sai ilmoituksen ulosajosta noin puoli kahdeksan aikaan tiistaina illalla. Onnettomuus tapahtui Revonlahdentiellä.
 Poliisin mukaan ensihoitajat, pelastushenkilöstö ja lääkärihelikopterin henkilöstö yrittivät elvyttää vaikeasti loukkaantunutta kuljettajaa.
 Ilmoituksen ulosajosta tekivät paikalle tulleet ohikulkijat.

Siikajoella paikkakuntalainen mies kuoli ajettuaan ulos tieltä ja törmättyään puuhun