Summary: Vaikutusyrityksillä olisi pyritty heikentämään Yhdysvaltojen koskemattomuutta sekä sen sotilaallista ja taloudellista voimaa.

Vuoden 2016 vaalien epäiltyyn häirintään liitetyt venäläistoimijat keskustelivat vielä viime vuonna suunnitelmista lietsoa levottomuuksia ja jopa väkivaltaa Yhdysvalloissa. Tiedoista kertoo  yhdysvaltalaisen NBC-tv-kanavan  uutistoimitus.
 Uutistoimitus on tutustunut asiakirjoihin, joiden perusteella Kremliin kytköksissä olevan oligarkin  Jevgeni Prigožinin  kumppanit keskustelivat mahdollisuudesta manipuloida ja radikalisoida Yhdysvaltain värillistä väestöä.
 Niin sanottuna Putinin kokkina tunnettu Prigožin sai viime vuonna syytteet erikoistutkija  Robert Muellerin  tutkinnassa, joka koski vaalivaikuttamista vuoden 2016 vaalikampanjassa.
 Liikemies Jevgeni Prigožin tunnetaan myös lempinimellä Putinin kokki. Mikhail Metzel / AOP
 Asiakirjat ovat peräisin  Dossier Centeristä , joka on Venäjän opposition tukijan  Mihail Hodorkovskin  perustama tutkimusprojekti Lontoossa.
 Yhdessä asiakirjassa todettiin, että  Donald Trumpin  valinta presidentiksi on syventänyt Yhdysvaltain yhteiskunnassa olevia konflikteja. Siinä pääteltiin, että vaikuttamisyritys onnistuessaan voisi heikentää Yhdysvaltojen koskemattomuutta sekä sen sotilaallista ja taloudellista voimaa.
 Rotuviha vaikuttamisen välineeksi
 Asiakirjat sisälsivät monia ehdotuksia lietsoa vihaa ja epäluuloa mustien ja valkoisten välillä. Yksi mielikuvituksellisimmista ehdotuksista kaavaili mustien värväämistä ja kuljettamista Afrikkaan leireille oppimaan taistelutaitoja ja sabotaasien tekoa.
 Koulutuksen saaneet värvätyt olisi tuotu takaisin Yhdysvaltoihin lietsomaan väkivaltaa ja perustamaan "pan-afrikkalainen valtio" Yhdysvaltain etelään.
 Mitään todisteita ei ole siitä, että ehdotusta olisi lähdetty mitenkään toteuttamaan.
 Osa asiakirjoista näyttää olevan kytköksissä myös  Pietarin niin sanottuun trollitehtaaseen , jolla oli merkittävä rooli vaalivaikuttamisyrityksissä ennen vuoden 2016 vaaleja. Yhdysvaltain armeijan verkkosodankäyntiin erikoistunut yksikkö Cyber Command katkaisi viime vuonna  kongressin välivaalien aikaan  Pietarin trollitehtaan internetyhteydet
 Niin sanottu trollitehdas sijaitsi Pietarin keskustan pohjoislaidalla osoitteessa Savuškininkatu 55. Mika Mäkeläinen / Yle
 NBC:n uutisten tiedusteluasiantuntija ja entinen liittovaltion poliisin vastavakoilun osaston apulaisjohtaja  Frank Figliuzzi  on tutustunut asiakirjoihin. Hän sanoo, että niissä piilee varoitus Yhdysvalloille.
 – Ei ole väliä, onko tässä kyse amatöörimäisestä ajatusleikistä vai ei. Pelkästään se, että tällaisesta puhutaan, pitäisi soittaa kaikkien amerikkalaisten hälytyskelloja, Figliuzzi sanoo.
 Yhdysvaltain  tiedusteluviranomaiset ovat varoittaneet , että Venäjä yrittää vaikuttaa myös vuoden 2020 vaalikampanjointiin.

NBC: Venäläiset toimijat vielä viime vuonnakin juonivat sisäisen levottomuuden lietsomista Yhdysvalloissa – esillä rotuvihan nostatus


Summary: Oikaisu koskee uutista, joka käsittelee nelilokerokeräystä Lappeenrannassa.

Ylen alueuutislähetyksessä Yle Uutiset Kaakkois-Suomeen lähetyksessä 21.5. kello 17.06 oli virhe. Kerroimme virheellisesti, että Etelä-Karjalan Jätehuoltoyhtiö Oy ja yksityinen jätehuoltoyhtiö Remeo Oy olisivat ajautuneet törmäyskurssille.
 Remeon kanssa törmäyskurssilla on kuitenkin Etelä-Karjalan jätehuolto-viranomainen. Viranomainen vaatii Remeota lopettamaan lähes kymmenen vuotta jatkuneen jätteiden nelilokerokeräyksen Lappeenrannassa. Viranomainen perustelee vaatimusta sillä, että Remeo laskuttaa pakkausmuovista, jonka keräyksen pitäisi olla maksutonta.
 Remeon aluejohtajan Janne Vehmaan mukaan asiakas maksaa palvelusta, ei pakkausmuovin keräyksestä.

Oikaisu Yle Kaakkois-Suomen uutiset 21.5. kello 17.06-lähetykseen


Summary: Yhtiö suunnittelee 21 tuulivoimalan kokonaisuutta.

Fortum on päättänyt rakentaa oman tuulivoimalan Närpiöön. Kalaxin tuulivoimakokonaisuuteen suunnitellaan 21 tuulivoimalaa, joiden kokonaisteho olisi yli 90 megawattia.
 Fortum on sopinut voimaloiden toimituksesta ja kunnossapidosta tanskalaisen Vestasin kanssa.
 Rakentaminen aloitetaan tänä kesänä ja valmista pitäisi olla vuonna 2021. Hankkeen hintalappu on noin 90 miljoonaa euroa.

Fortum aikoo rakentaa oman tuulivoimapuiston Närpiöön


Summary: Huawei vakuuttaa, että Googlen sovelluksia voi käyttää koko puhelimen eliniän ajan. Puhelinmyyjän ei tarvitse vastaanottaa virheetöntä puhelinta ja palauttaa rahoja, tulkitsee operaattoreita edustava Ficom.

Suomen Huawei rauhoittelee kuluttajia ja operaattoreita paljon kohua aiheuttaneesta kiistasta kiinalaisyhtiön ja teknologiayhtiö Googlen välillä.
 Eilen haastatellut asiantuntijat arvioivat, että kuluttajille  Googlen  päivitysten katkaiseminen voi merkitä tietoturvariskiä tai että Googlen päivitykset Huawei-laitteisiin yksinkertaisesti jääävät saamatta.
 Tänään Yhdysvaltain hallinnon päätöksestä alkanut suurvaltojen kauppasodasta kertova kiista sai uusia käänteitä: Yhdysvaltain hallinto ilmoitti antavansa kolmen kuukauden  lisäajan  päätökselle, joka lopettaa yhteistyön Huawein ja amerikkalaisen Googlen välillä.
 Presidentti  Donald Trumpin  määräämän kiellon sisältöä ei ole tarkoitus muuttaa. Trump on asettanut Huawein kieltolistalle, joka estää sitä ostamasta yhdysvaltalaista tekniikkaa ilman erillistä hyväksyntää. Päätöstä on perusteltu turvallisuussyillä.
 Kysyimme Suomen Huaweilta puhelinten tilanteesta nyt, Yhdysvaltain myöntämän vientikiellon lykkäyksen takia. Vastaukset on lähettänyt Suomen ja Baltian Huawein yhteiskuntasuhde- ja viestintäjohtaja  Hennariikka Andersson .
 Samat kysymykset esitettiin teleoperaattoreiden edustajalle, eli Tietoliikenteen ja tietotekniikan keskusliiton Ficomin toimitusjohtajalle  Elina Ussalle . Ficom vastasi kahteen kysymykseen.
 1. Jos olen juuri ostanut Huawei- tai Honor-puhelimen, kuinka kauan siinä toimivat tietyt palvelut, kuten Gmail ja Google play -kauppa?
 Huawei : Kaikki olemassa olevat puhelinmallit jatkavat Googlen palveluiden käyttöä normaalisti koko elinkaarensa ajan. Gmailia, YouTubea, Google Play -kauppaa ja muita Googlen sovelluksia voi käyttää kuten aina ennenkin.
 2. Joudunko jossain vaiheessa itse päivittämään tietoturvapäivityksiä, jotka ovat esim. uusia kiinalaisten eurooppalaisia puhelimia varten tehtyjä versioita?
 Huawei:  Kuluttajan ei tarvitse itse tehdä sen enempää kuin tähänkään asti saadakseen tietoturvapäivitykset laitteisiinsa. Huawein ja Honorin kaikki puhelimet ovat nyt ja jatkossa tietoturvallisia, tästä ei tingitä.
 Huawei tarjoaa tietoturvapäivitykset ja huoltopalvelut kaikille Huawei- ja Honor-älypuhelimien ja -tablettien ostajille nyt ja jatkossa. Kaikissa myytävissä puhelimissa ja tableteissa on esiasennettuna kolmannen osapuolen Avast-lisätietoturvaohjelmisto.
 Tämä on esimerkki siitä, että kuluttaja voi myös käyttää ilmaisia verkossa löytyviä tietoturvaohjelmia lisänä, jos haluaa. Näitä voi ladata vapaasti sovelluskaupasta.
 3. Onko mahdollista, että ostaja voisi palauttaa puhelinkauppiaalle jo hankkimansa Huawei-puhelimen? Jos puhelimessa ei ole samoja ominaisuuksia kuin ostaessa? Jos siihen tulee kolmen kuukauden jälkeen muutoksia?
 Huawei : Kolmen kuukauden siirtymäajalla ei ole vaikutusta jo olemassa oleviin puhelimiin ja tabletteihin.
 Kaikki Huawein ja Honorin olemassa olevat puhelinmallit jatkavat Googlen palveluiden käyttöä täysin normaalisti koko elinkaarensa ajan. Eli käytännössä niin kauan kuin puhelin on käyttökelpoinen.
 Puhelimissa toimii jatkossakin samat ominaisuudet kuin ostohetkellä.
 Ficom:  Myyjällä ei ole välitöntä velvollisuutta vastaanottaa virheetöntä luuria ja palauttaa rahoja. Tietoa ostetun puhelimen virheestä ei ole, eikä myöskään siitä, mitä ominaisuuksia ei ole jatkossa tai voidaanko muuttuneet ominaisuudet korvata jollain toisella.
 Tällä hetkellä tilanne on vielä siinä määrin epämääräinen, ja tietoa asiasta riittämättömästi, jotta voitaisiin tehdä selkeitä linjauksia.
 4. Neuvotteleeko Huawei Googlen kanssa uudesta tilanteesta?
 Huawei:  Yritämme yhdessä Googlen kanssa ratkaista annettujen raamien puitteissa tilannetta, joka ei ole johtunut kummastakaan osapuolesta vaan kolmannesta tahosta. Yhteinen tahtotila on olemassa, ja toivomme Huaweilla, että ratkaisu saataisiin aikaan.
 5. Vaikuttaako tämä Huawein 5G-verkkojen toimintaan Suomessa? Huaweihan tekee yhteistyötä kaikkien Suomessa toimivien operaattoreiden kanssa.
 Huawei:  Tilanne ei vaikuta Huawein kykyyn toimittaa 5G-verkkoja Suomessa lyhyellä eikä pitkällä tähtäimellä. Sen sijaan isommassa kuvassa tilanne aiheuttaa epävarmuutta koko alalle, sillä kaikki toimijat odottavat tilanteen rauhoittumista.
 Ficom:  Huawei on Suomessa yksi teleyritysten laitetoimittajakumppaneista Nokian ja Ericssonin ohella. Kaikkien suomalaisten isojen operaattoreiden verkoissa käytetään Huaweinkin teknologiaa.
 5G-verkon rakentavat teleyritykset. Tarvittavien verkkolaitteiden toimittamisesta vastaa niiden valmistaja.
 Teleyrityksillä ei ole tietoa eri laiteosien saatavuuteen liittyvistä kysymyksistä. Viestintäverkot rakennetaan aina alan standardeihin, tietoturvavaatimuksiin ja parhaisiin käytäntöihin nojaten.
 Tilannetta seurataan ja vuoropuhelua käydään myös viranomaisten kanssa aktiivisesti.
 Lue myös:
 Google-päivitysten  katkaiseminen Huaweille hämmentää suomalaisia kännykänkäyttäjiä: "Tähän Trump varmaan pyrkikin"
 Yhdysvallat  lykkää kolme kuukautta vientikieltoa
 Suomalaisasiantuntija  kommentoi Huawein ja USA:n tietoverkkokiistaa: "Syyttömiin käyttäjiin iskevä temppu on raju toimenpide"

Huawei rauhoittelee huolestuneita: Gmailia voi käyttää kuten ennenkin, tietoturvapäivitykset eivät lopu – 5 kysymystä puhelinkiistasta


Summary: Curly girl -metodiin sopivien hiustuotteiden myynti on jopa tuplaantunut. Myös jotkut miehet ovat hurahtaneet kiharrusmenetelmään.

Curly girl -hiustenkiharrusmenetelmän suosio on alkanut näkyä kauppojen kosmetiikkahyllyillä. Keskolta ja S-ryhmästä kerrotaan, että metodiin soveltuvien hiustuotteiden myynti on jopa kaksinkertaistunut vuoden aikana.
 Suosituimpien tuotteiden kohdalla hyllyt ovat olleet monin paikoin tyhjillään.
 Luonnonkiharaa hiusta hoitavan ja kiharoita korostavan curly girl -metodin kehittivät amerikkalaiset kampaajat jo 2000-luvun alussa. Suomalaiset ovat  ottaneet sen tosissaan omakseen  vasta viime kuukausina.
 Parta on aika kuiva ja kesäisin helposti mallia "koditon".  Esa Suomalainen
 S-ryhmän mukaan tuotteiden menekki on alkanut kasvaa keväällä.
 – Median kirjoittelu aiheesta on ruokkinut kysyntää. Selvä suosio alkoi näkyä huhtikuun puolesta välistä lähtien, kertoo valikoimapäällikkö  Satu Orava  S-ryhmästä.
 Facebookin curly girl Suomi -ryhmässä on lähes 70 000 jäsentä. Suurin osa on naisia, mutta myös miehet ovat innostuneet metodista. Osa heistä on alkanut kihartaa metodilla partaansa. Jyväskylässä asuva  Esa Suomalainen  liittyi ryhmään noin viikko sitten kavereidensa houkuttelemana.
 – Parta on aika kuiva ja kesäisin helposti mallia "koditon". Epäilen, että Prisman partashampoo ei ehkä ole ihan paras veto. Jotain uutta voisi kokeilla. Paljon on ollut puheita pehmeästä parrasta, Suomalainen kertoo.
 Curly girl -metodia noudattavat välttelevät ainesosia, joita löytyy monista tuotteista.
 Partavinkkejä kavereilta
 Esa Suomalainen aikoo aloittaa metodin lähipäivinä. Hän kertoo saaneensa kavereiltaan vinkkejä parran kihartamiseen sopivista tuotteista.
 – Niitä näkyy olevan halpoja ja kalliita. Lähden kyllä edullisesta liikkeelle. Tuskin aloittamiseen montaa kymppiä menee.
 Menetelmässä käytetään tuotteita, joissa ei ole haitallisia sulfaatteja, hiuksia kuivattavaa alkoholia eikä silikonia, vesiliukoisia silikoneja lukuun ottamatta. Luonnonkiharat hiukset ovat usein kuivat, joten curly girl -metodin noudattajat kosteuttavat hiuksiaan hoitoaineilla ja hiusnaamioilla. Osa jopa pesee hiuksensa pelkällä hoitoaineella.
 Hoitorutiiniin kuuluu erilaisia muotoilutuotteita kiharavoiteista geeleihin – kovimmat hifistelijät valmistavat geeliä itse pellavansiemenistä tai ksantaanijauheesta.
 "Helvetin sekavaa"
 Menetelmä on siis melko työläs. Päänvaivaa aloittelijalle aiheuttavat myös vaikeat termit.
 – Ahdistaa ihan sikana. Helvetin sekavaa, Suomalainen sanoo ensin.
 Sitten hän toteaa, että ohjeita pulmatilanteisiin on kuitenkin helposti saatavilla.
 – Periaatteessa pitää löytää vain tuotteet kaupasta ja kietoa parta t-paitaan. Joku kundi on tehnyt videoitakin aiheesta, niitäkin voisi vakoilla.
 Curly girl -perustermistöä Final wash: Syväpuhdistava pesu ennen metodin aloittamista Co wash: Hiukset pestään hoitoaineella, ei sampoolla Ploppaus: Hiukset kiedotaan T-paitaan eikä kuivata pyyhkeeseen Cast: Geelistä hiuksiin syntyvä kova kuori Sotc: Kovan kuoren puristelu pois siten, että hius ei jää "koppuraksi"
 Edullisimmat tuotteet maksavat muutaman euron, kalleimmat kymmeniä euroja. Myynti on kasvanut samansuuntaisesti koko maassa.
 – Tuotteita on mennyt kaupaksi kaikista hintaryhmistä, mutta kasvu on korostunut kalliimmissa tuotteissa hieman enemmän kuin edullisemmissa, sanoo S-ryhmän valikoimapäällikkö Satu Orava.
 Keskolta kerrotaan, että myynti vaihtelee tuotekohtaisesti. Joissakin kasvua ei näy juuri lainkaan, kun toisissa myynti on yli kaksinkertaistunut.
 Kesko: Ei muutoksia valikoimiin
 Kesko ei ole suosiosta huolimatta lisännyt curly girl -metodiin liittyvien tuotteiden valikoimaa myymälöissään. Edellisen kerran yhtiö uusi valikoimaa huhti-toukokuun vaihteessa. Ainakaan silloin suosittu hiustenkiharrusmenetelmä ei vaikuttanut valikoimiin.
 Osa tuotteista on löytynyt hyllyistä jo aiemmin, nyt ne vain käyvät nopeammin kaupaksi.
 – Seuraavan kerran valikoima vaihtuu syyskuussa. Katsomme sitten, onko tarvetta muuttaa valikoimaa, sanoo osto- ja myyntipäällikkö  Salla Tuuri  Keskolta.
 Osa kaupoista on asettanut tuotteita paremmin nähtäville, jotta asiakkaat löytävät ne. Kaupat ovat esimerkiksi rakentaneet hiustuotteille oman esillepanon hyllyjen päätyihin tai sijoittaneet tuotteita erillisille pöydille.
 Kesko ja S-ryhmä ovat myös julkaisseet nettisivuillaan ohjeet hiusten hoitamiseksi curly girl -metodilla ja listanneet siihen sopivat tuotteet.

Curly girl tyhjensi kauppojen hyllyt – miehetkin alkoivat kihartaa partojaan: "Paljon on ollut puheita pehmeästä parrasta"


Summary: Presidentin mukaan alueellinen eriarvoisuus on ikuisuusaihe.

Presidentti  Sauli Niinistö  pitää tärkeänä, että koko Suomi pidetään asuttuna. Niinistö otti asiaan kantaa vieraillessaan tänään Joensuussa.
 – On erittäin tärkeää, että meillä on koko maa asuttuna. Se on kaikkien yhteinen hyvä, ja on suorastaan välttämätöntä, että maaseudulla on nuorta väkeä, joka tuottaa elintarvikkeita ja pitää huolta metsistä, Niinistö sanoi.
 Alueellisen eriarvoisuuden lisääntyminen on yksi suomalaisten suurimmista huolista.
 Yle teetti viime kesänä paljon  keskustelua herättäneen kyselyn  siitä, pitääkö yhteiskunnan tukea sitä, että koko Suomi pysyy asuttuna. Neljä viidestä vastaajasta oli sitä mieltä, että valtion pitää turvata palvelut koko Suomessa.  Hurjimpien väestöennusteiden mukaan  vain pääkaupunkiseutu, Turku ja Tampere kasvattavat tulevaisuudessa asukaslukuaan, mutta muu Suomi tyhjenee.  Suomalaiset pakkautuvat  yhä enemmän pääkaupunkiseudulle.
 Presidentti Sauli Niinistö vieraili ammattitaidon SM-kisoissa Joensuussa tiistaina. Pauliina Tolvanen / Yle
 Kysymykseen siitä, miten valtion pitäisi puuttua aluekehitykseen, Niinistö ei ottanut kantaa.
 – Se on ikuisuusaihe. Joidenkin mielestä valtio puuttuu koko ajan ja toisten mielestä se ei puutu ollenkaan, Niinistö totesi.
 Presidentin vastaus noudattelee totuttua linjaa: presidentti puhuu mielellään periaatteista, mutta vain vähän käytännöstä eikä ota kantaa sisäpolitiikkaan.
 Vaalikampanjan aikaan selkeitä mielipiteitä
 Sauli Niinistön suosio kansan keskuudessa on  historiallisen vahva . Viime vuonna Niinistö valittiin presidentiksi suoraan vaalien ensimmäisellä kierroksella. Hän sai 62,7 prosenttia kaikista äänistä, ja oli suosituin ehdokas kaikissa Suomen kunnissa.
 Virkaanastujaispuheessaan Niinistö korosti rooliaan koko maan presidenttinä: “Suomen presidentti voi olla vain koko maan ja koko kansan presidentti. Niin minä tämän homman ymmärrän. Ja niin myös jatkan”, Niinistö sanoi.
 Koko maan presidentti varoo kuitenkin tarkasti ottamasta kantaa aluepolitiikkaan. Vielä vaalikampanjan aikana presidentti kantoi huolta syrjäseuduista.  Hän ehdotti , että asuntojen arvon laskusta tyhjenevillä seuduilla kärsiviä voitaisiin tukea rahallisesti. (Helsingin Sanomat)
 Presidenttinä Niinistö sen sijaan on pysynyt aluepolitiikasta visusti hiljaa.
 – Niinistö ei anna neuvoja eduskunnalle tai hallitukselle sisäpolitiikassa. Se ei kuulu presidentin tehtäviin, ja tätä rajaa Niinistö kunnioittaa hyvin tarkkaan, sanoo Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja  Markku Jokisipilä  Turun yliopistosta.
 Jokisipilä muistaa vain yhden esimerkin, joka voidaan tulkita aluepoliittiseksi lausunnoksi. Kun eduskunta päätti lopettaa Vaasan keskussairaalasta laajan päivystyksen, presidentti Niinistö sai  Vasabladet-lehden mukaan  yli 3 000 kirjettä huolestuneilta pohjanmaalaisilta. Tuolloin Niinistö kommentoi lehdelle sähköpostitse, ettei presidentillä ole oikeutta puuttua lainsäädäntöön, mutta muistutti kuitenkin, että perustuslain mukaan palveluja on saatava myös ruotsin kielellä.
 – Tämä oli hyvin harvinainen ulostulo presidentiltä, Jokisipilä sanoo.
 Kansansuosio on poikkeuksellinen ilmiö
 Niinistö on halunnut profiloitua arvojohtajana. Häntä kuunnellaan tarkemmin kuin ketään muuta suomalaista yhteiskunnallista toimijaa, arvioi Markku Jokisipilä. Presidentin sanomisilla on valtava painoarvo, jota Niinistö on onnistunut presidenttinä vielä kasvattamaan.
 – Niinistön suosio kansan keskuudessa on historiallisen vahva. Tämän suositummaksi nykymaailmassa ei varmaankaan ole mahdollista päästä, Jokisipilä sanoo.
 Presidentti Niinistö kertoi saaneensa ammatillisen koulutuksen opiskelijoita vinkkejä raivaussahan käyttöön. Pauliina Tolvanen / Yle
 Presidentti Niinistö on tarkka siitä, mitä asioita hän nostaa puheissaan esiin. Niinistö on ennen kaikkea tasapainottaja, sanoo mediatutkimuksen dosentti  Jukka-Pekka Puro  Turun yliopistosta. Presidentti puhuu mielellään suurista teemoista, kuten suvaitsevaisuudesta, demokratiasta ja tasa-arvosta, mutta kovin paljon konkretiaa puheissa ei ole.
 – Presidentin rooli on pitää yllä yhteiskuntarauhaa. Esimerkiksi uudenvuodenpuheissaan hän välttelee tarkasti alue- tai puoluepoliittisia jännitteitä, Puro toteaa.
 Onko presidentistä tunnejohtajaksi?
 Markku Jokispilän mukaan Niinistö korostaa puheissaan usein suomalaisen yhteiskunnan onnistumisia, kuten laadukasta koulutusta ja hyvinvointivaltion rakentamista.
 – Hän on kuitenkin tarkkaan pidättäytynyt antamasta konkreettisiksi politiikkasuosituksiksi tulkittavia ohjeita siitä, miten tavoitteisiin päästään, Jokisipilä huomauttaa.
 Retoriikan asiantuntija Jukka-Pekka Puro pitää Niinistön julkisia puheita ja kannanottoja hyvin ammattimaisina. Niinistö on taitava puhuja, mutta suurta eetosta tai tunteita puheista ei löydy.
 – Ihmiset kaipaavat tunnereaktioita ja tunnejohtajuutta. Sauli Niinistö ei ole presidentti, joka puhuisi spontaanisti tai muuttaisi suunnitelmia lennosta.

Presidentti Niinistö haluaa pitää koko maan asuttuna: "On välttämätöntä, että maaseudulla on nuorta väkeä"


Summary: Koirat eivät käytä housuja on sadomasokismin maailmaan sijoittuva musta komedia, jonka herkkyys yllätti festivaaliyleisön.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Cannesissa juhlitaan taas suomalaista elokuvaa. Elokuvaohjaaja  J-P Valkeapään  elokuva  Koirat eivät käytä housuja  saa maailmanensi-iltansa tiistai-iltana elokuvajuhlien Director's Fortnight -sarjassa.
 Tänään aamulla järjestetyssä ennakkonäytöksessä elokuva otettiin vastaan lämpimästi.
 – Tämä elokuva oli erittäin hyvin tehty. Se oli hauska ja todella synkkä. Loppujen lopuksi se oli myös hyvin lämmin, mitä en osannut odottaa, elokuvan nähnyt britti  James Bowsher  sanoo.
 – Mielestäni se oli mielenkiintoinen ja kaunis elokuva aiheesta, josta en tiennyt mitään, ranskalainen  Yvonne Delecour  lisää.
 Koirat eivät käytä housuja  kertoo vaimonsa onnettomuudessa menettäneestä Juhasta ( Pekka Strang ), joka löytää elämäänsä sisältöä tavatessaan salaperäisen dominan ( Krista Kosonen ). Sadomasokismista tulee Juhalle tapa käsitellä vaikeita tunteitaan.
 Elokuvaohjaaja J-P Valkeapää. Juha Nurminen
 Ennakkonäytösyleisö: kiemurtelua, huudahduksia ja naurunremakkaa
 Suomalaisen elokuvan näytöksessä on harvoin ollut tällaista tunnelmaa. Hurjimmassa kohtauksessa voi kuulla, kuinka katsojat kiemurtelevat elokuvateatterin tuoleissa. Kuuluu huokauksia, ähkäisyjä ja inahduksia.
 Välillä jännitys laukeaa naurunremakkaan. Sitten kiemurtelu alkaa uudestaan.
 Pieni osa yleisöstä poistuu kesken näytöksen.
 – Tätä elokuvaa joko vihaa tai rakastaa. Ei ole keskitietä, sanoo ranskalainen  Christel Kress  näytöksen jälkeen. Hän laskee itsensä ehdottomasti jälkimmäiseen kategoriaan.
 Elokuvalla on myös herkempi puoli. Näytöksen jälkeen useampi katsoja kertoo yllättyneensä siitä, miten Valkeapään teos palkitsi salissa pysyneet.
 – Tämä oli yksi koskettavimmista elokuvista, joita olen tällä festivaalilla nähnyt. Itkin, kun elokuva loppui, turkkilainen  Sera De Vor  kertoo.
 Jukka-Pekka Valkeapään kolmas pitkä elokuva Koirat eivät käytä housuja. Helsinki Filmi
 Hollywood Reporter: "Elokuva on festivaalin kätketty helmi"
 Valkeapään elokuva sai Cannesissa lentävän lähdön, kun elokuva-alan ammattilehti The Hollywood Reporter valitsi sen yhdeksi festivaalin  kätketyistä helmistä . Elokuvasta lehteen kirjoittanut  Scott Roxborough  sanoi osanneensa odottaa jotain erilaista, mutta yllättyneensä silti positiivisesti.
 – Olin hyvin liikuttunut. Elokuva on voimakas, mutta se myös käyttää provosoivaa asetelmaa kertoakseen erittäin koskettavan rakkaustarinan, mikä yllätti minut täysin.
 Roxborough kertoo ilahtuneensa siitä, että  Koirat eivät käytä housuja  ottaa kuvaamansa miljöön tosissaan.
 – Rakkaustarinan lisäksi elokuva antaa katsojille syvemmän ymmärryksen sadomasokismista. Se kuvataan usein vain seksuaalisena perversiona, mutta sen harrastajat ovatkin ihan tavallisia ihmisiä, joilla on myös tavallinen elämä.
 Koska The Hollywood Reporterin lukijakunta koostuu elokuva-alan ammattilaisista, kuuluu lehden toimittajien työhön arvioida elokuvien kansainvälistä potentiaalia. Roxborough'n mielestä Valkeapään uutuudella on paremmat mahdollisuudet saada yleisöä kuin monella muulla ei-englanninkielisellä arthouse-elokuvalla.
 – Elokuvan aihe on kiinnostava ja sitä on helppo ymmärtää. Lisäksi yleisöä voi kiinnostaa nähdä millainenS&M-skeneen sijoitettu rakkaustarina oikein on. _Fifty Shades of Grey _sijoittui samaan maailmaan ja se oli kuitenkin kamala elokuva. Tämä elokuva sen sijaan on koskettava ja kuvaa valitsemaansa miljöötä kunnioittavasti.
 The Hollywood Reporter -lehden toimittaja Scott Roxborough. Juha Nurminen
 Löytääkö koirat yleisönsä?
 J-P Valkeapään aiemmat elokuvat  Muukalainen  ja  He ovat paenneet  saivat maailmanensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla vuosina 2008 ja 2014. Kriitikot ylistivät teoksia ja ne saivat rutkasti palkintoja. Jussi-gaalassa  He ovat paenneet  nappasi peräti neljä patsasta, muun muassa parhaan elokuvan ja parhaan ohjauksen palkinnot.
 Suomen elokuvateattereissa kumpikin elokuva sai kuitenkin hyvin pienen yleisön. Ohjaaja Valkeapää toivoo, että kolmas kerta sanoisi toden.
 – Tässä on luvassa rakkauselokuva, joka on hauska ja hurja ja ravisutteleva. Toivon, että ihmiset haluavat nähdä sen.
 Koirat eivät käytä housuja  onkin helpommin lähestyttävä kuin Valkeapään aiemmat elokuvat. Sen juonta on mukava seurata ja henkilöihin helppo samastua. Tuttua aiemmista teoksista on ohjaajan tinkimätön visuaalinen ote.
 – Sadomasokismi oli todella kiitollinen aihe. Pääsimme sen avulla käsittelemään elokuvan teemoja hirveän visuaalisilla keinoilla, Valkeapää sanoo.
 Mitä  Koirat eivät käytä housuja  -elokuvan ohjaaja haluaa sanoa elokuvasta kiinnostuneille ihmisille, joita sen rajummat kohdat jännittävät?
 – Kannattaa vähän jännittääkin. Tämä on vähän kuin vuoristorata-ajelu. Kovia mutkia ja laskuja tulee, mutta lopussa tuntuu hyvältä.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka.

Suomalaiselokuva sai Cannes-yleisön kiemurtelemaan tuoleissaan – "Tätä elokuvaa joko vihaa tai rakastaa"


Summary: 246 senttinen Takioullah kertoi koululaisille, miltä ihmisten tuijotus tuntuu. Katso videolta, millainen miehen ja oppilaiden kohtaaminen oli.

Kun lähes kaksi ja puoli metriä pitkä  Brahim Takioullah  nousee ylös tuolistaan Paltamon Korpitien ala-asteen oppilaiden edessä, on lasten hämmennys käsinkosketeltavaa. On myös erikoista haastatella ihmistä käsi niin ylhäällä kuin mahdollista, eikä mikrofoni siltikään yllä lähellekään toisen leukaa.
 Pariisissa asuva marokkolainen Takioullah vierailee Kainuussa yhteensä viiden päivän ajan. Hän muun muassa kiertää kouluilla puhumassa pituudestaan ja sen myötä tulleista mahdollisuuksista.
 – Olen päässyt kiertämään maailmaa, tapaamaan ihmisiä, sekä näyttelemään useissa elokuvissa.
 180 senttinen toimittaja tunsi itsensä lyhyeksi Brahim Takioullah rinnalla.  Timo Sihvonen / Yle
 Paltamon Korpitien peruskoulun ja lukion oppilaat kysyivät Takioullahilta ennakkoluulottomasti pituuden eduista ja haitoista. Takioullah vastasi oppilaan kysymykseen, häiritseekö muiden ihmisten tuijotus ja kuvien ottaminen.
 – Se ei haittaa minua. Kaikki ihmiset eivät tietenkään ole aina mukavia, mutta se on luonnollista. On kuitenkin aika siistiä olla maailman toiseksi pisin yli kuuden miljardin ihmisen joukosta.
 Eniten Takioullahia harmittaa se, että hänen on vaikea saada ajokorttia.
 – Ranskassa se on todella vaikea järjestää, lisäksi minun täytyisi teettää itselleni sopiva auto. Kuitenkin joillakin pitkillä ystävilläni on omat autot Yhdysvalloissa
 Harvalla ikätoverilla on yhtä korkealta otettua selfietä kuin Korpitien koulun oppilailla.
 Tällä hetkellä  maailman pisimmän miehen  titteliä pitää hallussaan turkkilainen  Sultan Kösen . Hänellä on mittaa 251 senttimetriä, eli neljä senttimetriä Takioullahia enemmän.
 Lääkäri pysäytti nuoren miehen pituuskasvun
 Vaikka äärimmäiseen pituuteen liittyy usein terveysriskejä, Takioullah on välttynyt pahimmilta oireilta. Hän kuitenkin joutui kieltäytymään paltamolaisten lasten ehdottamasta jalkapallopelistä, sillä hän oli satuttanut polvensa hiljattain.
 – Pituuskasvuni lopetettiin 25-vuotiaana lääkärissä, eikä minulle ole tullut suurempia terveysongelmia. Selkäni ei kuitenkaan kestänyt koripallon pelaamista, Takioullah kertoo.
 Takioullah ei löydä tarpeeksi suuria t-paitoja Ranskasta, joten hän ostaa monet vaatteensa Yhdysvalloista.  Timo Sihvonen / Yle
 Paltamon kunnalla on pitkä historia pitkistä miehistä. Yksi  Suomen pisimmistä miehistä ,  Daniel Cajanus  lähti Kainuusta maailmalle 1700-luvun alussa, ja nyt noin kolmensadan vuoden jälkeen lähes samanmittainen Brahim Takioullah seuraa Cajanuksen jalanjälkiä.
 Takioullahin vierailu liittyy Kajaanissa kesällä toteutettavaan kansainväliseen oopperahankkeeseen,  Cajanus Jättiläisoopperaan . Takioullah tutustuu vierailunsa aikana Daniel Cajanuksen entiseen kotikuntaan.
 Kuinka pitkä olet? Miten sinun pituutesi vaikuttaa elämääsi? Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.

Maailman toiseksi pisin mies Brahim Takioullah tietää, millaista on olla erilainen – nyt hän kiertää Kainuun kouluissa kertomassa kokemuksistaan


Summary: Peter Lundgren tarttui puoluetoveria rinnoista, ja kourittu nainen vakuuttaa, että asia on selvitetty.

Ruotsidemokraattien europarlamentaarikko ja puolueen kärkiehdokas  Peter Lundgren   tunnusti Expressen-lehdessä , että vuosi sitten tarttui puoluetoveriaan rinnoista hotellihuoneessa puoluetapahtuman yhteydessä.
 Ruotsidemokraatit julkaisi viime yönä Youtube-sivustollaan videon, jolla  Lundgren esiintyy ahdistelemansa naisen kanssa.  Sillä he keskustelevat siitä, miten asia olisi hyvässä sovussa sovittu jo heti tapahtuneen jälkeen. Naisen mukaan tapaus ei ole poliisiasia ja se on loppuunkäsitelty.
 Illalla kuitenkin Ruotsin  yleisradioyhtiö SVT kertoi , että tapauksesta on silti tehty rikosilmoitus. Koska seksuaalinen ahdistelu on yleisen syytteen alainen rikos Ruotsissa, poliisi voi tutkia asiaa ja syyttäjä nostaa syytteen, vaikka kohteeksi joutunut itse ei rikosilmoitusta olekaan tehnyt.
 Ruotsidemokraattien puheenjohtajan,  Jimmie Åkessonin  kanta on yhä, että Lundgrenilla on luottoa, ja hän saa jatkaa ehdokkaana.
 Lundgren  on jättänyt väliin  haastatteluja ja vaalikeskusteluja tällä viikolla, mutta aikoo osallistua SVT:n suureen vaaliväittelyyn torstaina.
 Lue lisää:
 Ruotsidemokraattien kriisinhallintaa: Kourittu nainen esiintyy sovintovideolla ahdistelijansa kanssa
 Ruotsidemokraateissa kuohuu eurovaalien aattona – taustalla julkisuuteen vuodettu nauhoite seksuaalisesta ahdistelusta
 Korjattu klo 19.50: kyse on rikosilmoituksesta, ei syytteestä

Ruotsissa tehtiin rikosilmoitus ahdistelusta ruotsidemokraattien kärkiehdokasta vastaan


Summary: Mayn mukaan uusi brexit-suunnitelma on viimeinen mahdollisuus. Tämän jälkeen suunnitelmat raukeavat.

Britannian pääministeri Theresa May aikoo julkistaa yksityiskohdat uudesta brexit-suunnitelmastaan lähipäivien aikana. Mayn tuorein suunnitelma menee parlamentin alahuoneen käsiteltäväksi.
 Mayn mukaan hän on tullut brexit-kannoissaan merkittävästi vastaan. Nyt on alahuoneen edustajien vuoro tulla vastaan ja saada brexit-sopimus viimein hyväksyttyä.
 Mayn uuden suunnitelman yhtenä muutoksena on uusi kanta toisen kansanäänestyksen järjestämisestä. May tarjoaa alahuoneella mahdollisuutta äänestää siitä, pidetäänkö brexitistä uusi kansanäänestys.
 May ei itse ole kansanäänestyksen kannalla, mutta hän esittää sitä täkynä, jotta brexit-sopimus menisi viimeinen parlamentin alahuoneessa läpi.
 May muistuttaa, että uuden kansanäänestyksen järjestäminen edellyttää, että alahuone hyväksyy brexit-sopimuksen sitä ennen.
 Erosopimus kaatunut jo kolmesti
 Uuteen suunnitelmaan May on sisällyttänyt myös lisävakuita muun muassa työlaisten oikeuksiin, ympäristön suojeluun sekä uusia ajatuksia tulliliiton ja Pohjois-Irlannin rajaongelmien ratkaisemiseksi.
 Brexit-sopimuksesta on määrä äänestää parlamentissa kesäkuun alussa.
 Konservatiivihallituksen neuvottelema brexit-sopimus on ollut alahuoneen äänestyksessä jo kolmesti tänä keväänä ja kaatunut joka kerta.
 May yritti viime viikot neuvotella yhteisestä brexit-linjasta opposition työväenpuolueen kanssa, mutta neuvottelut katkesivat tuloksettomina.

Pääministeri May: parlamentti saa päättää toisesta kansanäänestyksestä, jos ensin hyväksyy brexitin


Summary: Metsä- ja hiilinielukeskustelu saa lisäkierroksia väärin lasketuista hakkuualoista hallitustunnusteluissa

Miten paljon Suomessa voi hakata metsiä jatkossa?
 Yle pyysi metsäalan toimijoilta ja luontojärjestöiltä näkymyksiä uusimpiin Suomen ympäristökeskuksen ja Luonnonvarakeskuksen arvioihin ja tietoihin hakkuista.
 Suomen metsiä pitäisi hakata  10-18 miljoonaa  kuutiota vähemmän vuodessa, mikäli Suomi haluaa pysyä EU:n sovituissa ilmastotavoitteiden puitteissa.
 Yle kertoi aiemmin, miten Luonnonvarakeskus (Luke) oli laskenut väärin päätehakkuiden pinta-alan peräti  50 prosentilla .
 Metsäteollisuus ry:n metsäjohtajan  Karoliina Niemen  mielestä 18 miljoonan kuution määrä epäilemättä puhututtaa Säätytalolla hallitusneuvotteluissa.
 – Olisi kuitenkin tärkeää odottaa rauhassa tarkentuvia laskelmia. Ilmastonmuutos on vakava asia ja metsäteollisuuden mielestä on tärkeää että metsävarat kasvavat Suomessa jatkossakin, Niemi toteaa Ylelle.
 Niemi muistuttaa, että puunjalostuksesta saatavien tuotteiden markkinoiden on arvioitu kasvavan noin 200 miljardilla eurolla vuoteen 2030 mennessä.
 Tällä hetkellä Suomi kiinnostaa investoijia.
 – 200 miljardia on iso kakku ja nähtäväksi jää, saako kasvavien metsävarojen Suomi siitä siivun, Niemi sanoo.
 Valtion metsiä hallinnoiva Metsähallitus on erittäin niukkasanainen.
 – On hyvä, että keskustelua käydään ja asioita selvitetään tarkasti ja monipuolisesti, toteaa metsienkäytöstä vastaava johtaja  Pentti Tuomi  Metsätalous Oy:stä.
 Suomen ilmastopaneelin puheenjohtajan, professori  Markku Ollikaisen  mielestä Ylen jutussa esitetty arvio on otettava tosissaan.
 – Asia on niin vakava, että se on tarkasteltava perin pohjin. Kyseessä on ennen muuta suuruusluokka-arvio, jota täytyy arvioida ja tarkentaa.
 Suomen luonnonsuojeluliiton (Sll) suojeluasiantuntijan  Paloma Hannonen  sanoo uusien tietojen vahvistavan Sll:n kannan hakkuisiin.
 – Hakkuutason on oltava linjassa EU-vaatimusten kanssa, Hannonen sanoo.
 Greenpeace Suomen viestintäpäällikön  Juha Aromaan  mielestä Suomessa ei ole varaa tietojen valossa yhteenkään uuteen selluhankkeeseen ilmaston ja biodiversiteetin takia.
 – Suomen metsät eivät riitä selluekspansioon, Aromaa sanoo.
 Luotetaanko vielä Luonnonvarakeskukseen?
 Yle julkaisi aiemmin jutun, jossa kerrottiin Luonnonvarakeskuksen (Luken) tekemästä päätehakkuiden pinta-alan laskentavirheestä.
 Luke oli laskenut pinta-alan peräti 50 prosenttia liian suureksi.
 Greenpeacen Juha Aromaa ei halua arvioida Luken roolia julkitulleilla tiedoilla. Hän pitää silti tärkeänä, että virhe korjataan.
 – Jos virheen kokoluokka on todella näin suuri, sillä on merkittävä vaikutus siihen, kuinka paljon Suomen metsiä voi hakata, jotta Pariisin ilmastosopimuksen 1,5 asteen tavoite voidaan saavuttaa, Aromaa toteaa.
 Metsähallituksen metsienkäytön johtajan Pentti Tuomen mielestä Luken virheen merkitys selviää tarkistusprosessissa.
 Luonnonvarakeskus edustaa silti korkeatasoista asiantuntemusta sekä metsävarojen että hakkuulaskelmien osalta.
 – Suomen metsävaratieto ja laskelmaosaaminen ovat maailman huippua, Tuomi toteaa Ylelle.
 Sll:n Paloma Hannosen mielestä Luke on on keskittynyt puuntuotannollisiin reunaehtoihin, ei ilmaston ja luonnon asettamiin rajoihin.
 – Poliittinen päätöksenteko on tähän asti painottanut Luken selvityksiä, jotka ovat vakuuttaneet, että hakattavaa riittää.
 Hannosen mielestä tutkimuslaitosten pitäisi muodostaa yhteinen ryhmä tekemään metsä- ja hiilinielulaskentaa.
 – Näin saataisiin useamman asiantuntijan osaaminen käyttöön ja mahdollisuus vähentää virheitä tulevaisuudessa, Hannonen perustelee.
 Valmistelun ohjaus tulisi Hannosen mielestä siirtää myös maa- ja metsätalousministeriöstä ympäristöministeriölle.
 Metsäteollisuus ry:n metsäjohtaja Karoliina Niemi muistuttaa, että pitkäaikaisen tutkimuksen ansiosta Suomessa on mitattua tietoa metsävarojen kehityksestä jo sadan vuoden ajalta.
 – Luken metsäntutkimusosaaminen on maailmanlaajuisesti arvostettua. Virheet ovat tietenkin valitettava asia, Niemi toteaa.

Miten käy hakkuiden? Metsätoimijat ja luontojärjestöt kommentoivat Ylen uusimpia tietoja hakkuiden määristä


Summary: Liito-oravien suojelusta aiheutuu kiistoja usein siksi, että lajin esiintymisestä ei ole riittävästi tietoa kaavoitustyön alkuvaiheessa.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Vaasan kaupungin keskustan liepeiltä Pilvilammen suositulta retkeily- ja ulkoilualueelta vanhan haapapuun juurelta niitä löytyy - liito-oravan papanoita.
 Ulkoilureitin viereisessä vanhassa sekametsikössä liito-orava voi elää rauhassa. Siellä sitä eivät uhkaa metsäkoneet ja hakkuut.
 – Laji on kohtalaisen yleinen kaupungin kaava-alueilla. Ei montakaan kaavaa ole sellaista, joissa lajia ei tarvitsisi huomioida, kertoo ympäristöinsinööri  Jan Nyman  Vaasan kaupungin kaavoitusosastolta.
 Liito-orava on tiukasti suojeltu laji. Ellei sen elinalueita tunnisteta ajoissa, joutuvat ihmiset ja liito-oravat helposti törmäyskurssille.
 – Vaikka liito-orava on uhanalainen laji ja sen kanta on taantunut, se on kuitenkin monilla alueilla suhteellisen runsas. Kun sitten tullaan lähemmäs asutusta, niin aina on se riski, että sitä esiintyy sellaisillakin alueilla, jonne jonkinlaista rakentamista olisi tarve suunnata, toteaa Etelä-Pohjanmaan Ely-keskuksen luonnonsuojeluyksikön päällikkö  Leena Rinkineva-Kantola .
 Kaavoitukseen sujuvuutta
 Ongelmia tulee varsinkin silloin, jos havaintoja suojelluista lajeista tehdään kaavoitustyön loppuvaiheessa. Näitä loppuvaiheen yllätyksiä pyritään nyt Vaasassa ehkäisemään kaavoittajan ja ympäristöviranomaisten entistä tiiviimmällä yhteistyöllä.
 Tekeillä on uusi toimintamalli, joka tähtää siihen, että liito-oravien suojelusta aiheutuvat kiistat ja konfliktit pystytään torjumaan ennakolta.
 – Kun luontoarvot otetaan paremmin huomioon jo prosessin alkuvaiheessa, se sujuvoittaa kaavoitusta kaupungin suunnassa, mutta myös täällä viranomaispuolella selvitään vähemmällä työllä siinä vaiheessa, kun luonnokset ja ehdotukset tulevat lausunnolle, selvittää Leena Rinkineva-Kantola.
 Pyrkimyksenä on, että rakentamista ei suunnata alueille, joissa on liito-oravien ja muiden tiukan suojelun direktiivilajien eli viitasammakoiden ja lepakoiden lisääntymis- ja levähdyspaikkoja.
 – Monesti nämä liito-oravametsiköt ovat luonnon monimuotoisuuden kannalta muutenkin tärkeitä alueita ja ne soveltuvat hyvin viheralueiksi ja virkistysalueiksi, toteaa Rinkineva-Kantola.
 Liito-orava on turhaan syntipukki
 Jan Nymanin mukaan konflikteja on syntynyt aika-ajoin, mutta koko ajan vähemmän ja vähemmän. Nyman pitää tärkeänä yhteistyötä Ely-keskuksen ja myös ympäristönsuojeluyhdistysten kanssa ja uskoo, että kun yhteistyö tiivistyy, pystytään yhteentörmäykset torjumaan entistäkin paremmin.
 – Tärkeätä on se, että saadaan ennakoitua asioita ja saadaan varmuus siitä, että kaava voi edetä normaalin prosessin mukaisesti eikä yllätyksiä tule enää viime vaiheessa.
 Kun liito-oravien esiintyminen kaavoitettavilla alueilla paljastuu myöhäisessä vaiheessa, saattaa kaavojen valmistuminen viivästyä pitkiäkin aikoja ja suunnitellut rakennushankkeet voivat mennä jäihin.
 Leena Rinkineva-Kantolan mukaan on liito-oravienkin etu, että konfliktit voidaan välttää.
 – Näistä suojelluista lajeista ei tule niin helposti syntipukkeja eikä koeta, että ne estävät tärkeitä hankkeita.
 Noin 3000 havaintopistettä
 Kaavoittajalle tärkeä työkalu on kattava ja jatkuvasti täydentyvä luontotietokanta.
 Vaasassa liito-oravahavainnot on syötetty tietokantaan vuodesta 2010 lähtien ja lepakkohavainnot vuodesta 2008 lähtien. Havaintopisteitä tietokannasta löytyy yhteensä jo kolmisen tuhatta.
 – Havaintojen perusteella voidaan tehdä tarvittavia analyyseja ja erilaisia teemakarttoja, kertoo luontotietokannan ylläpitäjä, ympäristöinsinööri  Tuomas Kiviluoma ..
 Kiviluomalla on hyvä kuva siitä, missä liito-oravia Vaasan kaava-alueella esiintyy. Rannassa ja hyvien kulkuyhteyksien varrella, haapa- ja kuusimetsissä.
 Havaintoja liito-oravista on tehty hyvinkin läheltä kaupungin ydinkeskustaa. Viime syksynä yksi ilmestyi kaupungin kaavoittajien ikkunan taakse.
 – Se oli myrskyn jälkeinen aamu. Liito-orava oli eksynyt teknisen viraston talon atriumpihalle ja etsi hädissään ulospääsyä sieltä. Erinäisten vaiheiden jälkeen asia hoitui ja tämä yksilö pääsi luonnolliseen elinympäristöönsä Gustavsborgin rantametsään jatkamaan elämäänsä, muistelee Jan Nyman erikoista tapausta.
 Arvailujen varaan jäi, mitä asiaa liito-oravalla kaavoittajille oli.
 – Ehkä viesti oli, että muistakaa minutkin.

Kaupungeissa viihtyvästä liito-oravasta on tullut syyttä syntipukki – Vaasassa kehitetään mallia, jolla suojelukonfliktit voidaan torjua


Summary: Game of Thronesin viimeinen jakso teki yleisöennätyksen Yhdysvalloissa 19,3 miljoonalla katsojallaan,  mutta sarjan päätös on herättänyt faneissa ristiriitaisia tunteita.

Tulen ja jään lauluun perustuvat teokset

VAROITUS: Juttu sisältää juonipaljastuksia.
 Another Castle -kuorossa laulavat  Game of Thrones  -fanit  Sanni Leksis ,  Milla Suomalainen  ja  Ellen Hiittenkivi  olivat sarjan tiimoilta Yle Uutisten  haastateltavina  huhtikuun puolivälissä. Sarjan kahdeksas kausi ei ollut vielä alkanut, ja tuolloin pohdittiin varsin optimistiseen sävyyn sitä, mitä tuleman pitää.
 Nyt kun vuonna 2011 alkanut megasarja on vihdoin tullut päätökseensä, Leksis, Hiittenkivi ja Suomalainen ovat sitä mieltä, että kaikki ei mennyt ihan putkeen ja välillä mokattiin todella pahasti.
 – Hyvin monta asiaa jätettiin keskeneräisiksi. Viimeistä kautta katsoessa tuli olo, että kanavasurffaat ja poimit lauseen sieltä, toisen täältä, mutta et oikeasti näe kokonaisuutta. Sarja kompastui omaan ylivoimaisuuteensa: siitä oli yksinkertaisesti kasvanut liian massiivinen, ja sen takia se sitten lässähti kasaan, Hiittenkivi toteaa.
 Ellen Hiittenkivi, Milla Suomalainen ja Sanni Leksis Jussi Mankkinen / Yle
 Myöskään Suomalainen ei ihastunut kahdeksanteen kauteen.
 – Olen pitänyt tästä sarjasta muuten todella paljon, mutta viimeisen kauden olisi voinut jättää kokonaan katsomatta.
 Leksis taas pohtii, voiko häntä enää edes kutsua sarjan faniksi.
 – Ainakaan en enää suosittele  Game of Thronesia  varauksettomasti kenellekään, koska retrospektiivin kannalta viimeinen kausi pilaa kaiken: siinä rakennetaan asioita, jotka eivät koskaan toteudu, tai vieläkin pahempaa: näillä asioilla ei yhtäkkiä ole mitään merkitystä. Tällainen on paitsi ikävää, myös huonoa kirjoittamista. Alkukaudet voisin kyllä edelleen katsoa uudestaan.
 Game of Thrones  HBO Nordic
 Käsikirjoituksellisia ongelmia
 Game of Thronesin  kahdeksas kausi on saanut ristiriitaista palautetta, ja etenkin  käsikirjoituksen  on koettu huonontuneen sitten sarjan alkuaikojen. Sanni Leksisin mukaan syy tähän on selvä.
 – Sarjan tekijöillä on ollut aiemmin tukenaan alkuperäisen kirjasarjan luoja  George R.R. Martin , ja niin kauan kuin he ovat Martiniin voineet nojata eikä hänestä ole kovin kauaksi tarvinnut mennä, paketti on pysynyt kasassa. Valitettavasti omilleen jääneiden käsikirjoittajien taidot eivät ole riittäneet jatkamaan sitä moniulotteisuutta, jota sarjassa on aiemmin ollut.
 Ellen Hiittenkivi on samaa mieltä.
 – Kahdeksas kausi on siinä mielessä huonosti kirjoitettu, että koko ajan on pitänyt tulkita, mitä sarjan hahmot ajattelevat – pohjustus ja motiivit ovat unohtuneet jonnekin.
 Game of Thrones, Yön kuningas HBO Nordic
 Leksisin mielestä on outoa, että esimerkiksi sarjan mytologiaa on rakennettu seitsemän kauden ajan, mutta lopulta se jätetään kokonaan huomioimatta. Saman havainnon hän tekee  Yön kuninkaan  kohdalla, joka on uhannut dramaattisella tavalla koko ihmiskunnan olemassaoloa.
 – Ohoh, se Yön kuningas kuoli, mutta me ei nyt ehditä käsitellä tätä sen enempää, eli heitetäänpä se sivuun. Toisen jakson juhlien jälkeen tämä ei enää kiinnostanut ketään.
 Leksis ihmettelee myös  Arya Starkin  ja  Hurtan  epäloogisesti ja töksähtäen päättynyttä pitkää matkaa Talvivaarasta Kuninkaansatamaan – Aryan tarkoituksenahan oli tappaa kuningatar  Cersei Lannister .
 – Kun määränpää ja tavoite on vihdoin viimein saavutettu, Hurtta sanoo Red Keep -linnan portailla Aryalle, että ei sun kannata tätä tehdä ja Arya on että okei ja lähtee haahuilemaan jonnekin muualla. Ihan kuin heillä ei olisi ollut aikaa tästä keskustella ties kuinka monta päivää kestäneen matkansa aikana. Tai ehkä he saapuivat Kuninkaansatamaan teleportaation avulla.
 Leksisin mielestä viimeisen kauden ongelmiin kuuluu myös se, että siinä puhuttiin paljon, mutta näytettiin vähän.
 – Kun  Jon Snow  esimerkiksi oli kertomassa jollekulle salatusta ja oikeasta syntyperästään, kohtauksesta leikataan samantien ulos. Olisi ollut todella oleellista nähdä, kuinka sarjan hahmot tällaiseen uutiseen olisivat reagoineet. Samaa kaavaa noudatettiin aina, kun jotakin oli tapahtumassa.
 Game of Thrones, Arya Stark, Bran Stark, Sansa Stark  HBO Nordic
 Väärän kuninkaan päivä
 Myös sarjan henkilöiden kohtalot tuntuvat epäloogisilta – ja etenkin se, että  Bran Starkista  tuli Seitsemän kuningaskunnan, tai päätösjaksossa kuudeksi kutistuneen kuningaskunnan hallitsija.
 – Olen tästä todella vihainen: hallitsijaksi valitaan heppu, joka ei ole ollut millään tavalla kiinnostava pitkään aikaan. Bran oli jopa yhden kokonaisen kauden sarjasta poissa, eivätkä katsojat huomanneet mitään. Tällaiseen tilanteeseen ei liity minkäänlaista emotionaalisuutta, Sanni Leksis sanoo.
 Ellen Hiittenkivi suhtautuu Branin valintaan positiivisemmin.
 – Pelkäsin että hallitsijaksi nousee Jon Snow ja menin jo vannomaan, että olen tyytyväinen, jos kyseessä on joku ihan muu. Ja nyt olen siis tyytyväinen, ettei siellä istu se oikealla perimällä varustettu mies, joka olisi vienyt vallan rakastamaltaan naiselta. Se vasta olisi ollut hirveä loppu.
 – Eikö se Bran olisi vain voinut herätä sieltä puun alta ja todeta, että kaikki on ollutkin vain unta, Milla Suomalainen heittää.
 – Tai  Ned Stark  omasta sängystään ja sanoa, että onneksi en lähtenyt sinne etelään, kaikki olisi mennyt pieleen, Sanni Leksis lisää.
 Game of Thrones, Daenerys Targaryen HBO Nordic
 Nimenomaan Bran on ollut sarjan loppukliimaksin musta hevonen, koska  Game of Thronesin  viimeiset kaudet ovat olleet kahden kuningattaren,  Daenerys Targaryenin  ja Cersei Lannisterin välistä elämää suurempaa mittelöä.
 – Sarjan logiikan kannalta oli odotettavissa, että Daenerys ja Cersei kuolevat. Myös Cersein kuolintapa oli mielestäni juuri oikeanlainen. Kaikki toivoivat Cerseille eeppistä kuolemaa, että Arya olisi mestannut hänet, mutta nyt näytettiin kaikelle tällaiselle keskisormea, Ellen Hiittenkivi toteaa.
 – Itse olin odottanut tunteettoman Cersein kuolemaa sarjan alusta saakka, ja mikä hänet tappoikaan, sortuva rakennus ja kivet! Milla Suomalainen opponoi.
 Sarjan päätösjakson viimeiset minuutit herättävät kaikissa kolmessa haastateltavassa vieroitusoireita.
 – Loppu oli aivan liian Disney: nyt ne Starkin lapset elävät elämänsä onnellisina loppuun asti, Hiittenkivi sanoo.
 – Siinä vaiheessa halusin kyllä heittää televisiota jollakin esineellä, Suomalainen kuittaa.
 – Alun perin tämä on ollut hyvin erilainen sarja, jossa kaikki on mahdollista ja jossa on tapahtunut kamalia asioita, mutta loppua kohden tästä on tullut todella kökkö Disney-fantasia, Leksis summaa.
 Game of Thrones, Brienne Tarth HBO Nordic
 Kun Brienne Tarth lyötiin ritariksi
 Mutta on  Game of Thronesin  viimeisessä kaudessa ollut hyviäkin puolia.
 – Suorastaan rakastin tämän kauden näyttelijäntyötä, vaikka haastatteluista huomasi, että taisi aika koville ottaa. Pidän myös siitä, millaisen elinkaaren muutama hahmo, esimerkiksi  Theon Greyjoy  sai. Enkä nyt varsinaisesti ollut sarjan päätösratkaisuihinkaan kauhean tyytymätön, Ellen Hiittenkivi sanoo.
 Sanni Leksisin mielestä Karhusaaren ladyn, nuoren ja urhean  Lyanna Mormontin  kohtalo oli sellainen kuin sen pitikin olla ja se sopi hänen arvolleen.
 – Olin iloinen siitä, että Lyanna nimenomaan kuoli tilanteessa, jossa hän tappoi zombi-jättiläisen. Ja olihan tämä kausi visuaalisesti miellyttävää katsottavaa.
 – Minä taas olen tyytyväinen siihen, että Arya Stark säilyi hengissä, Milla Suomalainen jatkaa.
 Brienne Tarthin  lyöminen ritariksi taas oli kauden koskettavimpia kohtia.
 – Se oli kaikkinensa hienoa, ja myös kauden ainoa kohtaus, jonka aikana oikeasti itkin, Leksis sanoo.
 – Minusta oli myös upeaa, että Briennelle ei sukupuolensa takia keksitty mitään uutta titteliä, vaan hänestä tuli  ser  kuten kaikista muistakin ritareista, Suomalainen toteaa.
 Ja kyllähän kaikkien mielestä kohtaus, jossa Drogon-lohikäärme suree kuollutta Daenerysta eli äitiään, oli hieno ja voimakkaan symbolinen.
 – Drogon halusi tuhota Rautavaltaistuimen, koska juuri sen takia oli tapahtunut niin paljon kaikkea pahaa, Milla Suomalainen summaa.
 Haastattelun ollessa lopuillaan kahvilassa olevan valkoisen flyygelin ääreen istuu nuori mies. Hän ryhtyy soittamaan  Game of Thronesin  tunnussävelmää. Yllättävää – vähän niin kuin maailman suurimmassa sarjassa parhaimmillaan.
 Game of Thrones  HBO Nordic

"Siitä tuli kökkö Disney-fantasia" – Game of Thrones -fanit ihmettelevät sarjan viimeisen kauden juonikuvioita ja epäloogisuuksia


Summary: EU:n ensi kuussa julkistettava uusi sääntely velvoittaa kaikki droonien lennättäjät muun muassa rekisteröitymään.

Aurinkoisena kesäpäivänä Helsingin Malmin kentältä voi nousta ilmaan yli sata pienkonetta. Koneet joutuvat lentämään matalalla, jotta ne eivät häiritse läheisen Helsinki-Vantaan lentoaseman liikennettä.
 Droonien eli miehittämättömien ilma-alusten ylin sallittu lentokorkeus jää silti selvästi alemmaksi kuin pienkoneiden lentoreitti. Tästä huolimatta lentäjät kohtaavat lisääntyvässä määrin drooneja omalla lentokorkeudellaan.
 – Drooni on ollut väärässä paikassa joko liian lähellä lentokenttää tai sitten liian korkealla. On ollut myös tapaus, jossa lentokone on joutunut väistämään droonia. Se on jo hyvin vakava tilanne, sanoo Malmin Ilmailukerho ry:n puheenjohtaja  Ville Repo .
 Malmin Ilmailukerho ry:n puheenjohtaja Ville Revon mukaan droonien aiheuttamat riskit puhuttavat harrastelentäjiä aina silloin, kun läheltä piti -tapauksia tulee vastaan. Joonas Koivisto / Yle
 Ilmatilarajoitusten takia kaikki koneet lentävät käytännössä samoja reittejä ja etenkin Helsingin edustalla ilmatilassa voi olla ajoittain paljonkin liikennettä.
 – Helsingin edusta on riskipaikka, koska siellä on monesti myös droonien lennättäjiä. Siinä on iso riski, että tulee törmäys, sillä niitä on vaikea havaita lentokoneesta käsin, sanoo myös Malmin kentältä operoivan Mäntsälän Ilmailukerho ry:n puheenjohtaja  Teppo Miettinen .
 Muun muassa  vappuna lentäjät raportoivat  kahdesta droonien aiheuttamasta läheltä piti -tilanteesta Helsingissä. Toinen drooni havaittiin lentäjien mukaan vajaassa 300 metrissä, vaikka lentoaseman lähialueen ulkopuolella yläraja on 150 metriä.
 Tuleva EU-sääntely tiukentaa korkeusrajoituksia
 Traficomin mukaan läheltä piti -tilanteet yleistyvät huolestuttavalla vauhdilla. Viime vuonna kirjattiin 27 tapausta, kun sitä edellisenä niitä oli vain 15. Tänä vuonna tapauksia on kirjattu jo 10.
 – Siinä on merkittävää lisääntymistä havaittavissa, joka on varmaan suoraan suhteessa laitteiden käytön lisääntymiseen. Taivaalla on kyllä tilaa. Ongelma on enemmänkin siinä, etteivät kaikki droonilennättäjät noudata sääntöjä, sanoo johtava asiantuntija  Jukka Hannola  Traficomilta.
 Hannolan mukaan ongelmia aiheuttaa todellisuudessa hyvin pieni joukko drooniharrastajia. Yksikin vaaratilanne on kuitenkin liikaa, sillä pahimmillaan pienkoneen ja droonin yhteentörmäys kaupungin yllä voi johtaa lento-onnettomuuteen.
 Traficomin johtavan asiantuntijan Jukka Hannolan mukaan yksimoottorinen pienlentokone on erityisen haavoittuvainen, mikäli se törmää pahasti liian korkealla lentävään drooniin.  Ronnie Holmberg / Yle
 Suuntaus on sama myös muualla Euroopassa ja EU onkin kiristämässä miehittämättömien ilma-alusten sääntelyä ensi kuussa. Jatkossa esimerkiksi kaikkien toimijoiden on rekisteröidyttävä Traficomin järjestelmään.
 – Rekisteröintivelvollisuus on ensimmäinen tärkeä askel. Sen jälkeen meillä viranomaisena on yhteystiedot kaikille toimijoille, jolloin esimerkiksi turvallisuusviestintää voidaan kohdentaa, sanoo Hannola.
 EU sääntely myös tiukentaa korkeusrajoituksia eli droonien korkein lentokorkeus laskee 150 metristä 120 metriin. Myös laitteissa itsessään olevia turvajärjestelmiä tulee lisää.
 – Erilaisia teknisiä rajoituksia on jo nyt käytössä, mutta ihmiset valitettavasti virittävät drooneja lentämään sallittua korkeammalle, sanoo Hannola.
 Uusia ohjeita otetaan käyttöön Euroopassa asteittain seuraavan kolmen vuoden aikana. Uusi sääntely myös yhtenäistää käytäntöjä Euroopan sisällä.
 Traficomin arvion mukaan Suomessa on 50 000 - 100 000 droonia. Tarkkoja lukuja ei kuitenkaan ole. Henrietta Hassinen / Yle
 "En usko, että tämä ongelma poistuu sääntöjä kiristämällä"
 Pienkonelentäjät uskovat, ettei moni droonin lennättäjä välttämättä tiedosta, millaisen vaaran hän aiheuttaa ylittäessään korkeusrajan. Rajan ylittäminen jopa sadoilla metreillä voi kieliä myös välinpitämättömyydestä sääntöjä kohtaan.
 – Minä en usko, että tämä ongelma poistuu sääntöjä kiristämällä. Se on vähän sama kuin että tiputetaan nopeusrajoituksia 80:stä 60 kilometriin tunnissa sen vuoksi, että jotkut ihmiset ajavat kahta sataa. Nämä henkilöt rikkovat sääntöjä joka tapauksessa tietämättään tai tietoisesti, sanoo Teppo Miettinen Mäntsälän Ilmailukerhosta.
 Traficomin ABC lennokkien lennättämiseen Säilytä aina näköyhteys lennokkiisi Ihmisjoukon päällä lennättäminen on kiellettyä Lennätä lennokkia aina alle 150m korkeudella Älä häiritse muiden yksityisyyttä Tarkista omat säännöt lentoaseman lähellä lennättämiseen
 Miettisen mukaan sääntöjen tiukentaminen tavallaan rankaisee enemmän niitä, jotka noudattavat niitä jo nyt. Malmin Ilmailukerhon Ville Repo puolestaan toivoisi teknisten ratkaisujen rajoittavan enemmän droonien väärinkäyttöä.
 – Itse olen henkilökohtaisesti pakollisen geofencingin kannalla, eli droonien etäisyys lentokentistä ja maksimilentokorkeus olisi automaattisesti rajoitettu nykyistä huomattavasti paremmin, sanoo Repo.
 Traficomin mukaan droonien lennättäjillä on jo nyt velvollisuus ottaa selvää säännöistä ennen laitteen lennättämistä. Hannola ei myöskään usko siihen, että harrastaja olisi voinut välttyä viestiltä viime vuosina.
 – Eihän kukaan lähde veneellä tai mopollakaan liikkeelle ennen kuin ottaa selville, mikä mahdollinen sääntely toimintaa koskee. Asiaa on pidetty myös median ja Traficomin puolesta niin paljon esillä, että tältä viestiltä on kyllä ollut vaikea välttyä, sanoo Hannola.
 Lue myös:
 Vappuna hämmentäneet droonit tulivat Kirkkonummelta ja Suomenlinnasta – lähettäjästä ei tietoa
 Droonin lennättäminen tiukasti säädeltyä Jyväskylässä – lupa pitää useimmiten anoa lennonjohdosta
 Drooni pysäytti lennot Frankfurtin lentokentällä
 Epäily lennokista pysäytti Heathrow'n lähtevät lennot tunniksi – lentoliikenne palautumassa normaaliksi
 Droonien aiheuttamat vakavat vaaratilanteet heikentäneet lentoturvallisuutta – "Vuoden 2018 merkittävin ja huolestuttavin trendi"

Yksikin vaaratilanne on liikaa: "Lentokone on joutunut väistämään droonia" – EU kiristää miehittämättömien ilma-alusten lennättämisen sääntöjä


Summary: Moni hieraisi silmiään, kun hallitusneuvottelija Antti Rinne kertoi, että menolisäyksiin käytetään merkittävästi rahaa.

Säätytalon portaikossa tapahtui aamulla kummia. Päivien odottelujen jälkeen yleensä niin vaitonainen hallitusneuvottelija  Antti Rinne  (sd.) avasi viimein suunsa.
 Yleensä Rinne on ilmaantunut aulaan kertomaan toimittajille, että asioista kyllä kerrotaan sitten, kun on valmista.
 Tiistaina Rinne repäisi.
 – Meidän ei tarvitse lähteä leikkaamaan yhtään menoja. Hallitus voi käyttää merkittävästi lisää rahaa sekä pysyviin menolisäyksiin että investointiluonteisiin menoihin.
 Valtion kirstunvartijoilla loksahti suu auki . Siitä on vasta kaksi viikkoa, kun valtiovarainministeriön valtiosihteeri  Martti Hetemäki  latasi neuvottelijoiden eteen talouden kovat luvut.
 Julkinen velka suhteessa Suomen bruttokansantuotteeseen nousee jyrkästi. Vuonna 2045 velkaa on yli sata prosenttia BKT:sta.
 Yhtä kovaa vauhtia kasvaa yli 75-vuotiaiden määrä. Se tuplaantuu vuoteen 2040 mennessä.
 Myös Antti Rinne katsoo pitkälle. Mutta tapa on aivan toinen.
 – Lähdemme rakentamaan sellaista tulevaisuutta, jossa jokainen suomalainen voi kokea, että eriarvoisuus vähenee. Saadaan tehtyä investointeja tulevaisuuteen, jolloin Suomi pärjää 2030-luvulla, Rinne lohkaisi.
 Nyt pohditaan kuumeisesti, onko Rinne löytänyt toukokuun lämpöisinä päivinä aarrearkun ? Vai täytetäänkö arkku veronkorotuksilla?
 Rahakirstun täytteeksi SDP on löytänyt aina yhtä mystisen veropohjan tiivistämisen ja lähdeveron institutionaalisille sijoittajille. Se tarkoittaa esimerkiksi eläkeyhtiötä.
 Rahaa voi saada myös valtion omaisuuden myynnistä.
 Sipilän hallituksen aikana valtio vähensi osuuttaan Neste Oilissa ja perusti hankeyhtiön. Pohjolan Rautatiet -yhtiössä on nyt sata miljoonaa euroa. Kuten nimestä kuulee, tarkoitus on rahoittaa ratoja.
 Helsingin Sanomat kirjoittaa, että valtion omaisuuden myynnistä olisi tulossa 1,5–2 miljardia.  Mutta myydä voi vain kerran.
 Vielä viime perjantaina keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä oirehti väkevästi . Hän tuskaili hallitusneuvottelujen hitautta.
 Myös Säätytalon työryhmistä on kuulunut keskustan voihkintaa: uutta velkaa ei haluta ottaa tulevien sukupolvien kustannuksella.
 Tiistaina Sipilä ei halunnut kommentoida Rinteen puheita. Keskustan eduskuntaryhmän kokouksen jälkeen pian entinen pääministeri tyytyi vain toistamaan hymyillen vanhan kantansa.
 – Mistään ei ole vielä sovittu, Sipilä sanoi.
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne ei kavahda velanottoa . Hän on vasemmistodemari. Tiedetään, että SDP on suunnitellut, että isot liikenneinvestoinnit voidaan toteuttaa velalla, jos tulee kansainvälinen lama.
 Nämä voisivat tarkoittaa esimerkiksi ratahankkeita: tunnin junaa Turkuun, Tampereen radan nopeuttamista tai Itärataa. Ne ovat kuitenkin miljardihankkeita.
 Suomen rataverkosta 90 prosenttia on yksiraiteista. Junien nopeutta on hankala kasvattaa, sillä nopeatkin junat joutuvat tuon tuosta pysähtymään ja odottamaan vastaantulevaa junaa.
 Ranskassa TGV-junat ajavat 300 kilometrin tuntivauhtia. Nopeille osuuksille luotijunille on rakennettu omat raiteet.
 Nopeat joukkoliikenneyhteydet vaativat kahta asiaa: joukkoja ja liikennettä.
 Rinteen ajatus kulkee niin, että investoinnit toisivat Suomeen lisää töitä. Ja jos ei investoida, teollisuuden kehitys pysähtyy.
 Siksi demarit haluavat sijoittaa oppivelvollisuuden pidentämiseen. SDP haluaa jatkaa oppivelvollisuutta, koska liian moni suomalainen jää yhä pelkän peruskoulun varaan.
 Se maksaisi Kuntaliiton laskelmien mukaan 180 miljoonaa.
 Tähän pitää vielä lisätä pienimpien eläkkeiden korotukset. Toiveiden tynnyri on valtava, vaalilupaukset on lunastettava.
 1990-luvun lamassa Ruotsi elvytti ja otti velkaa, Suomi leikkasi.
 Molemmat selvisivät lopulta kuiville. Suomea jäi vaivaamaan rakenteellinen pitkäaikaistyöttömyys.
 Kirstunvartijoiden ja elvyttäjien välillä ehtii vielä kuohahtaa monta kertaa, kun Suomeen nyt rakennetaan viiden puolueen hallitusta.

Analyysi: Hallitusneuvotteluissa tapahtui iso ihme – Antti Rinne löysi aarrearkun


Summary: Pendolino S2 Joensuusta Helsinkiin kello 5.12 on peruttu. Häiriö junaliikenteessä johtuu tavarajunavaunun kiskoilta suistumisesta.

Junaliikenne Imatralla on keskeytetty, kertoo rautatieliikenteen ohjaus- ja hallintapalveluita hoitava Finrail.
 Keskeys aiheutui, kun tavarajunan vaunu suistui kiskoilta ja vaurioitti sähkörataa. Vaurioiden korjaaminen Imatralla kestää keskiviikko-iltaan.
 Keskiviikkoaamun Pendolino S 2 Joensuusta Helsinkiin klo 05.12 on peruttu vaurion vuoksi Matkustajat ohjataan junaan IC 4 Joensuusta klo 6.10.
 Junat Lappeenrannan ja Parikkalan välillä korvataan linja-autoilla. Myös Lappeenrannan ja Joensuun välillä liikennettä on korvattu linja-autoilla.
 VR pyytää matkustajia varautumaan viivästyksiin.

Junat korvataan busseilla Lappeenrannan ja Parikkalan välillä


Summary: Romanialaiset luottavat EU:hun paljon enemmän kuin omaan hallitukseensa. Eurovaaleissa puhutaan rahasta.

Romanian poliisi vei pari viikkoa sitten  Cristian Diden  ja kymmenen muuta mielenosoittajaa poliisiasemalle odottamaan sitä, että EU-maiden johtajat ehtivät poistua huippukokouksestaan Sibiun kaupungissa.
 Diden joukkio oli yrittänyt levittää kokouspaikalle johtavan reitin varrelle banderollia, joka vastusti Romanian hallitsevaa PSD-puoluetta.
 Diden mukaan poliisiasemareissun syy oli kuitenkin se, että lakanassa ehdotettiin myös Romanian santarmin purkamista tavalliseksi poliisilaitokseksi. Santarmit ottivat sen loukkauksena.
 – Korruptiota on kaikkialla. Mutta muiden maiden johtajat taistelevat maansa puolesta. Romaniassa johtajamme eivät taistele maansa vaan itsensä puolesta, Dide sanoo
 .
 Cristian Dide joutui poliisiasemalle yritettyään osoittaa mieltään Sibiun EU-huippukokouksen yhteydessä. Petri Raivio / Yle
 Dide pistää toivonsa presidentti  Klaus Johanniksen  määräämään kansanäänestykseen, joka järjestetään samaan aikaan eurovaalien kanssa. Kansalta kysytään, pitäisikö korruptiosta tuomittujen armahdukset kieltää.
 Hallitus on kaavaillut merkittäviä armahduksia. Jos armahduskielto ei mene läpi, Dide aikoo muuttaa ystävineen ulkomaille.
 – Sitten tämä ei ole enää hyvä maa meille, Dide sanoo.
 Poliisiasemalle päätyneen banderollin kolmas viesti kehotti äänestämään eurovaaleissa. Diden mielestä vaalit ovat Romaniassa eräänlainen luottamuksen mittaus istuvalle hallitukselle.
 – Meidän pitäisi lähettää Brysseliin päteviä ihmisiä, jotka osaavat ja haluavat auttaa Romaniaa. Uskon, että he pystyvät tekemään sen sieltä käsin, Dide sanoo.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio yrittää äänestää belgialaista – lue tästä ja Viron maineongelmista Eurooppa-kirjeestä Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Kokeile, kuulutko Suomeen vai olisiko sinun sittenkin pitänyt syntyä Ranskaan tai Unkariin – testaamalla löydät toisen kotimaasi
 Romanian väkiluku laskee
 Yksi Brysseliin pyrkijöistä on ensikertalainen eurovaaliehdokas  Nicolae Stefănută , 37. Hän on ehdolla EU-myönteisen USR-puolueen listalla.
 Stefănută on kiertänyt maakuntia jo useamman kuukauden, sillä Romaniassa koko maa on Suomen tapaan yhtä vaalipiiriä. Hänelle on muodostunut käsitys siitä, mikä romanialaista äänestäjää liikuttaa.
 – Koulut, sairaalat ja tiet ovat Romanian pyhä kolminaisuus, Stefănută sanoo.
 Romaniassa nämä ovat eurovaalikysymyksiä siksi, että kaikkia kolmea voi parantaa EU-rahalla. Stefănutăn mukaan nykyinen hallitus ei vain ole onnistunut siinä: Rakennerahaa olisi tarjolla enemmänkin, jos valtio vain hakisi sitä. Mutta rahan mukana tulee tiukka kontrolli, jota valtio ei Stefănutăn mukaan halua.
 Romania on saanut 12 jäsenyysvuotensa aikana 46 miljardia euroa EU-tukia. Valtio ei ole siitä huolimatta toteuttanut jäsenyyden alkuaikojen lupauksia rakentaa esimerkiksi moottoriteitä, jotka parantaisivat liikenneturvallisuutta. Stefănută menetti ystävänsä auto-onnettomuudessa keväällä.
 Eurovaaliehdokas Nicolae Stefănută kampanjoi Sibiun kaupungissa Romaniassa. Rikhard Husu / Yle
 Rahoituspulma pahentaa Romanian pahinta ongelmaa:  Maastamuutto jatkuu  talouskasvusta huolimatta, ja väkiluku hupenee. Ihmiset eivät jää odottamaan esimerkiksi terveydenhuollon kohentumista.
 – Jos he jäävät tänne asumaan ja joutuvat tuomaan lapsensa sairaalaan, lapsi saattaa olla sairaampi tullessaan sairaalasta pois kuin mennessään sinne, Stefănută kertoo.
 Hän tukee Sibiun liepeillä koulua, josta puuttuvat valot, lämmitys ja koulutarvikkeet.
 Harva luottaa maan hallitukseen
 Turhautumista aiheuttaa sekin, että muut jäsenmaat eivät ole päästäneet Romaniaa vapaan liikkuvuuden Schengen-alueeseen, vaikka maa täyttää kaikki liittymisen kriteerit. Alankomaat on blokannut liittymisen, mutta vuosien varrella myös Suomi on vastustanut sitä.
 Stefănutăn havaitsema pettymys näkyy myös mielipidemittauksissa. Vuonna 2008 eli heti jäsenyyden alettua romanialaisilla oli eurobarometri-kyselyn mukaan koko EU:n myönteisin käsitys unionista. Tänä keväänä romanialaiset olivat enää seitsemännellä sijalla.
 Kymmenen vuotta sitten 63 prosenttia romanialaisista vastaajista ilmoitti luottavansa EU:hun. Tämän kevään mittauksessa luku oli 50 prosenttia.
 Saksan liittokansleri Angela Merkel otettiin vastaan lämpimästi Sibiun kaupungissa Romaniassa. Robert Ghement / EPA
 Luottamus unioniin on hupenemisestaan huolimatta kuitenkin pysynyt koko ajan selvästi korkeampana kuin luottamus Romanian omiin viranomaisiin ja hallitukseen. Viime vuonna vain 23 prosenttia romanialaisista ilmoitti luottavansa maansa hallitukseen.
 – Romanialaisille EU merkitsee elämänlaatua, arvoja, rauhaa ja yhdessäoloa. He ymmärtävät, että yhdessä eurooppalaiset voivat tehdä asioita, joita emme pysty tekemään yksin, Stefănută sanoo.
 Hän itse kuuluu Romanian EU-myönteiseen eliittiin: Stefănută on käynyt kouluja ulkomailla ja puhuu viittä eri kieltä. Hän väittää silti puhuvansa tavallisten romanialaisten puolesta: Äänestäjiin kuuluu esimerkiksi rekkakuskeja, jotka ovat huolissaan työmahdollisuuksiensa kapenemisesta läntisessä Euroopassa EU-sääntöjen tiukentamisen takia.
 Ja romanialaisnaisia, jotka tekevät Italiassa hoitotyötä ilman lomia tai muitakaan EU:n edellyttämiä etuja.
 Nicolae Stefănută arvioi, että hänen läpimenonsa mahdollisuus on noin 50-50.
 Lue lisää:
 Romanian korruptio ajaa koulutettuja ihmisiä ulkomaille – "Haluan, että veroillani maksetaan eläkkeitä ja opettajien palkkoja"
 Korruption riivaama Romania tarttui EU:n ruoriin epäilysten alla – Hallituksen ja presidentin tukkanuotta on ministerin mukaan "normaalia"
 IT-ammattilainen Vladimir Bernat teki uraa maailman parhaassa kaupungissa, mutta valitsi Bratislavan – Slovakian pääkaupunki kirii kiinni naapurinsa Wienin etumatkaa

Kriittinen lakana vei poliisiasemalle – Romanialaiset pettyivät EU:n lupauksiin, mutta maansa hallitukseen sitäkin enemmän


Summary: Kaupungit ovat heränneet tarjoamaan nuorille maksuttomia pelitiloja. Vantaalla pyritään tavoittamaan myös ne nuoret, jotka eivät yleensä käy nuorisotalolla.

– On tosi kivaa, että tänne tulee myös muita kavereita, joiden kanssa voi pelata yhdessä.
 Tikkurilan uusi pelitalo monitoimitila Liidon yhteydessä on  Giovanni Pironaton , 13, mieleen. Hän pelaa täyttä häkää Fortnitea.
 Netissä yhdessä pelattavat pelit ovat nuorille tärkeä tapa luoda ja ylläpitää sosiaalisia suhteita.
 Kaikilla ei kuitenkaan ole mahdollisuutta päästä mukaan peliporukoihin, jos vanhemmilla ei ole varaa hankkia laitteita. Kun nuori ei tunne pelejä, joista kaverit puhuvat, hän voi jäädä ulkopuoliseksi.
 – Syrjäytymisen vaaraan on paljon erilaisia syitä, mutta se on yksi syy lisää, jos ei ole mukana niissä asioissa, jotka ovat nuorille tärkeitä. Yleensä nuoret pelaavat yhdessä ja siinä ystävyyssuhteet rakentuvat eri tavalla, kun joutuu kommunikoimaan ja koordinoimaan asioita, kertoo Vantaan Tikkurilan alueen nuorisotyöntekijä  Miro Putkonen .
 13-vuotias Giovanni Pironato Fortnite-pelin syövereissä. Ulla Malminen / Yle
 Hinta voi estää nuoren peliharrastuksen
 Nuorten ruudun parissa käyttämä aika on herättäyt paljon keskustelua ja kritiikkiä. Pelikulttuuri on kuitenkin niin suuri osa nuorten elämää, että nuorisotyö ei voi Putkosen mukaan jäädä sen ulkopuolelle.
 – Kun nuoret ovat jossain, niin meidänkin on hyvä olla siellä. Jos me emme ole pelimaailmassa, jengi jää helposti kotiin, hän sanoo.
 Uusimmat pelit voivat maksaa noin 60 euroa. Niiden pelaamiseen tarvitaan konsoleita, joiden hinnat vaihtelevat noin 200 ja 500 euron välillä. Verkkopelaaminen pelikonsoleilla vaatii myös erillisen jäsenyyden, joka voi maksaa 60 euroa vuodessa.
 Pelikäyttöön sopivien tietokoneiden hinnat lähtevät noin viidestä sadasta ja voivat nousta kahteen tuhanteen euroon saakka.
 Jos me emme ole pelimaailmassa, jengi jää helposti kotiin.  Miro Putkonen, nuorisotyöntekijä
 Vantaan lisäksi pelitiloja on pystytetty myös muihin pääkaupunkiseudun nuorisotaloihin, kuten Helsingin Oulunkylään. Myös moniin kirjastoihin on hankittu pelilaitteita.
 Tampereen Yliopiston pelikasvatuksen tutkija  Mikko Meriläinen  antaa kiitosta sille, että kaupungit ovat huomanneet tarpeen ja vastanneet siihen.
 – On hienoa, että avataan avoimia epäkaupallisia tiloja, joissa voi pelata ja kohdata muita pelaamisesta kiinnostuneita riippumatta siitä, millaiset resurssit ovat kotona, Meriläinen kehuu.
 Tikkurilan pelitalossa on kymmenen pelikonetta 10–17-vuotiaiden käyttöön. Nuoret ovat itse osallistuneet pelien valintaan.
 Nyt valikoimasta löytyvät Fortnite, Counter Strike: Global Offensive, League of Legends, Apex Legends ja Overwatch. Pian pelitaloon saadaan myös Minecraft.
 Nuorisotyö puuttuu vihapuheeseen ja eristäytymiseen
 Vantaan nuorisopalvelut pyrkii saamaan pelitalon avulla kontaktin myös niihin nuoriin, jotka eivät yleensä käy nuorisotalolla vaan pelaavat päivät pitkät yksin kotona.
 – On myös peliriippuvuutta ja jotkut syrjäytyvät sen takia, että pelaavat vain yksin kotona, eivätkä paljon muuta tee. Ei ole muita harrastuksia ja kouluasiat jäävät, kun elämä on pelkästään pelaamista, Putkonen kertoo.
 Pelaamiseen liittyy myös muita lieveilmiöitä, kuten netissä tapahtuva vihapuhe, kun ollaan anonyymissä kontaktissa. Nuoristyöntekijät yrittävät ohjata nuoria reiluun ja hyvään käytökseen netissä.
 – Vihapuhe on jo niin vahva osa pelikulttuuria, että minun pitää ihan alusta alkaen selittää, miksi ei ole ok haukkua ja heittää mitä tahansa herjaa. Ihmisiä pitää kunnioittaa, olivat he sitten vieressä pelaamassa tai toisella puolen maailmaa.
 Nuoret lanittavat kasvotusten 90-luvun tyyliin
 Tikkurilan pelitalossa nuoret saavat pelata yhdessä ja kohtaavat muita ikäisiään, joilla on samanlaisia kiinnostuksen kohteita. He saavat myös suunnitella ja toteuttaa laneja eli pelitapahtumia, joihin kokoonnutaan pelaamaan yhdessä.
 Lanit tulivat muotiin 90-luvulla, kun kotien verkkoyhteydet olivat heikot. Vaikka netissä on nykyään mahdollista pelata yhdessä etänä, lanien suosio vain kasvaa. Nuoret roudaavat pelikoneensa saman pöydän ääreen ja kytkevät itsensä yhteiseen peliin netissä.
 – Lanit näyttävät olevan nimenomaan sosiaalinen tapahtuma, joissa halutaan nähdä ja tavata muita pelaajia, pelikasvatuksen tutkija Mikko Meriläinen sanoo.

Vantaan uuteen pelitaloon nuori pääsee pelaamaan, vaikka ei olisi varaa konsoliin – "On hienoa, että avataan avoimia epäkaupallisia tiloja, joissa voi pelata"


Summary: Hallitusneuvottelujen vetäjä Antti Rinne (sd.) kertoi tiistaina hallituksen lisäävän menoja merkittävästi.

Vihreiden puheenjohtajan  Pekka Haaviston  mukaan talouden raamit ovat hallitusneuvotteluissa yhä auki.
 – Kaikki talouden yksityiskohdat ovat yhä ratkaisematta, hän totesi.
 Samaa korosti RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  sanoen, että kaikki veropäätökset ovat yhä avoinna, ja että RKP pitää tärkeänä julkisen talouden tasapainoa. Haavisto lisäsi, että toki valtion taloutta on myös kriittisellä silmällä tarkasteltava.
 Eurovaalitentissä tiistaina kohtasivat vihreät, vasemmistoliitto, kristillisdemokraatit ja RKP. Tentin aluksi puheenaiheeksi nousivat hallitusneuvottelujen vetäjän  Antti Rinteen  (sd.) lupailemat menolisäykset.
 Helsingin Sanomat kertoi  lähteisiinsä viitaten illansuussa, että hallitusneuvotteluissa olisi alustava sopu siitä, että uusiin, pysyviin menoihin käytetään noin miljardi euroa. Lisäksi väylähankkeisiin ja tutkimukseen satsattaisiin 1,5–2 miljardia, jotka kerättäisiin valtion osakeomistuksia myymällä, lehti kirjoittaa.
 Rinne sanoi aiemmin tiistaina, että tuleva hallitus ei tee uusia leikkauksia. Hänen mukaansa hallitus lisää merkittävästi menoja, investoi ja vähentää eriarvoisuutta. Keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  toisti, että mistään ei ole edelleenkään sovittu.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  sanoi tentissä, että kyseessä on suuri suunnanmuutos, jonka tavoitteena on se, ettei pienituloistan asemaa enää heikennetä.
 Kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  piti hallitusneuvotteluista tihkuneita tietoja mittavista veronkorotuksista ja yrittäjien aseman heikentämisestä huolestuttavina.
 Ministerien määrästä ei tenttiin osallistuvien mukaan oltu hallitusneuvotteluissa päätetty.
 Lue myös:
 Analyysi: Hallitusneuvotteluissa tapahtui iso ihme – Antti Rinne löysi aarrearkun
 Rinteen mukaan seuraava hallitus ei leikkaa, vaan lisää tuntuvasti menoja – HS: Uusi hallitus lisäämässä pysyviä menoja miljardilla

"Kaikki talouden yksityiskohdat ovat ratkaisematta hallitusneuvotteluissa"


Summary: Jokin iso ja tiivis on puhkonut reikiä Linnunradan suurimpaan tähtivirtaan. Voiko kyse olla pimeästä aineesta?

Tähtitieteilijät ovat tehneet häkellyttävän löydön Linnunradan tähtimerestä: jokin vielä tuntematon ilmiö on saanut aikaan "kosmisia luodinreikiä" kotigalaksimme suurimpaan tähtivirtaan, joka tunnetaan nimellä GD-1.
 Tähtivirtojen tähdet liikkuvat galaksien sisällä pitkinä vanoina. Niitä muodostuu, kun pienet tähtijoukot törmäävät itseään isompiin galakseihin. GD-1:n muodostama tähtivirta on syntynyt pallomaisen tähtijoukon törmättyä Linnunrataan kauan sitten. Nykyisin se levittäytyy suurena joukkona tähtitaivaalle.
 Muuten yhtenäisessä tähtivirrassa voi joskus olla yksittäinen aukko, josta alkuperäisen tähtijoukon tähdet ovat lähteneet virtaamaan vastakkaisiin suuntiin.
 Yhdysvalloissa Harvard-Smithsonianin astrofysiikan laitoksella työskentelevä tutkija  Ana Bonaca  on kuitenkin löytänyt GD-1:stä yllättäen toisenkin aukon. Hän esitteli tutkimuksiaan viime kuussa Denverissä Yhdysvalloissa.
 Aukkojen reunat näyttävät siltä, että jokin tiheä kappale olisi tunkeutunut niiden kohdilta tähtivirran lävitse. Samalla se olisi heitellyt yksittäisiä tähtiä valtavalla painovoimallaan.
 Voisiko kyseessä olla pimeä aine?
 Vaikka reiät muistuttavatkin monin tavoin luodinreikiä, ei sellaista kosmista pyssymiestä olekaan, joka olisi ne saanut aikaiseksi. Mistä voisi sitten olla kyse?
 Live Sciencen  haastattelema Bonaca sanoo, ettei alueella ole nähtävissä mitään tavallisesta aineesta koostuvaa kohdetta, joka olisi voinut ne aiheuttaa. Sellaisen täytyisi olla merkittävästi suurempi kuin tähti, noin miljoonan Auringon massainen. Bonaco on yrittänyt paikantaa tuntomerkkeihin sopivaa kohdetta, mutta ainakin toistaiseksi tuloksetta.
 Tähtivirta, jossa näkyy tuntemattomasta syystä syntyneitä reikiä. American Physical Society. New astrophysical Probes of Dark Matter, Ana Bonaca/GAIA
 Kyseeseen voisi tulla myös musta aukko, mutta sen olisi oltava samaa kokoluokkaa kuin Linnunradan keskustan supermassiivinen musta aukko, sanoo Bonaca. Jos sellaisesta olisi kyse, sitä ympäröivän kertymäkiekon säteilyn tai purkausten pitäisi olla havaittavissa.
 Kenties kiinnostavin on kolmas vaihtoehto, jota Bonaca tarjoaa: olisiko kyse suuresta pimeän aineen kappaleesta? Vaihtoehdon puolesta puhuu sekin, että reikien aiheuttaja on läpimitaltaan peräti 30–65 valovuotta.
 Pimeä aine, josta ei ole suoria havaintoja, muodostaa nykykäsityksen mukaan noin neljänneksen maailmankaikkeuden massasta.
 Ihmisen silmin katsottuna universumimme näyttää koostuvan tavallisesta aineesta, mutta galaksit käyttäytyvät kuin ne koostuisivat jostain paljon raskaammasta. Tätä aukkoa täyttävät pimeä aine ja pimeä energia.
 Teorioita on useita, mutta tiede ei tiedä, mistä pimeä aine voisi koostua. Jokin tiiviistä aineesta muodostunut pallo näyttäisi kuitenkin kulkeneen läpi Linnunradan.
 Varma ei ole tämäkään teoria. Kenties reikien aiheuttaja on vain piiloutunut jonnekin näkymättömiin, Bonaca pohtii.
 Suomalaistutkija: Pimeä aine yhä arvoitus
 Ana Bonaca on arvostettu tutkija, joka on tehnyt vakavasti otettavan tutkimuksen, sanoo Helsingin yliopiston astrofysiikan professori  Peter Johansson .
 Hänen mukaansa Bonacan käytössä on ollut Euroopan avaruusjärjestön ESA:n Gaia-satelliitin tekemiä aiempaa laadukkaampia havaintoja. Niistäkään ei silti pysty päättelemään, että kuvissa näkyvät aukot ovat pimeän aineen aikaansaamia. Aiheuttaja voi olla esimerkiksi joku toinen tähtijoukko.
 Astrofysiikan professori Peter Johansson Helsingin yliopistosta. Helsingin yliopisto
 Teoria pimeästä aineesta on esitetty jo 50 vuotta sitten. Sitäkään ei tiedetä, millaisena sitä esiintyy. Ainakaan GD-1:n läpäisijä ei voi olla aivan pieni.
 – On iso kysymys, onko pimeä aine jakautunut tasaisesti vai muodostaako se "klönttejä". Pimeästä aineesta on paljon teorioita, mutta ei tarkkaa tietoa. Osa tutkijoista ei edes usko siihen ollenkaan.
 – Tämä alkaa jo olla nolo juttu tieteelle, Johansson lisää.
 Entä mustat aukot? Ne ovat pimeitä ja tiiviitä, joten eivätkö ne voisi olla pimeää ainetta?
 Johanssonin mukaan oletus on, että mustat aukot ja pimeä aine ovat eri asioita. Sellainenkin teoria on, että pimeä aine voi muodostaa pieniä mustia aukkoja, mutta Johanssonin mukaan se ei ole valtavirtaa.
 Hän korostaa, että Ana Bonacan menelmä on lupaava, mutta se ei vielä ratkaise pimeän aineen arvoitusta.
 Lue myös:
 Mustasta aukosta saatiin ensimmäinen kuva
 Mustan aukon kuva ei yllättänyt mutta avasi uuden aukon tutkia niiden ympäristöä
 Tiedeykkönen ekstra: Maailmankaikkeus: Pimeä aine menee lävitsemme
 Jurja teoria: Alkuräjähdys synnytti myös antimateriasta koostuvan antiuniversumin, jossa aika kulkee taaksepäin

Outoja reikiä Linnunradan tähtivirrassa – Yhdestä pääepäillystä ei ole edes havaintoja


Summary: Yle vieraili ensimmäisenä suomalaisena mediana Al-Holin leirillä. Leirin alkeellisissa oloissa olevien suomalaisten joukossa on 33 lasta.

AL-HOL  Koillis-Syyriassa sijaitsevalla Al-Holin leirillä on jopa 44 suomalaista. Vierailin tänään leirillä ja tapasin henkilökohtaisesti viisi suomalaista naista, jotka kertoivat leirillä olevan yhteensä 11 äitiä ja 33 lasta.
 Suomalaisnaiset kertoivat, että osa lapsista on syntynyt Syyriassa.
 Määrä on suurempi, mitä tähän saakka on julkisuudessa leirillä arvioitu olevan.
 Kaikki tapaamani naiset kertoivat haluavansa palata Suomeen.
 – Olemme suomalaisia, emmekä ymmärrä, miksi emme voisi palata lastemme kanssa Suomeen, yksi haastattelemani nainen sanoo.
 He sanoivat myös pyrkineensä aiemmin pois islamilaisesta valtiosta.
 – Yritimme pois, mutta se oli vaikeaa, koska ei ollut rahaa maksaa salakuljettajille.
 Lapsia kuolee koko ajan
 Kukaan naisista ei halua nimeään julkisuuteen.
 Naiset kertovat lastensa sairastavan koko ajan ankaraa ripulia.
 – Leirillä kuolee koko ajan lapsia. He kulevat muun muassa keuhkotauteihin, naiset kertovat
 Yksi tapaamistani suomalaisnaisista oli jo aiemmin julkisuudessa ollut Sanna.
 Al-Holin leiri on Syyrian kurdien johtamien joukkojen hallinnassa lähellä Irakin rajaa. Leena Luotio / Yle
 Al-Holin leirillä on yli 70 000 ihmistä. Iso osa heistä kuljetettiin sinne Baghuzista, joka oli Isisin viimeinen linnake ennen terroristijärjestön sortumista Syyriassa kevään aikana.
 Viimeiset taistelut Baghuzissa olivat rajut. Kaupungissa olleet Isis-terroristien perheet olivat leirille siirrettäessä hyvin huonossa kunnossa.  Monet lapset olivat muun muassa aliravittuja .
 Leirillä on tiettävästi kuollut jopa 200 lasta.
 Isisin riveissä on ollut huomattrava määrä vierastaistelijoita sekä eri Euroopan maista että muualtakin maailmasta.

Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset – "Haluamme takaisin Suomeen"


Summary: Puolitoistavuotias lapsi oli kuolla aliravitsemukseen. Hän painoi vain kuusi kiloa sairaalaan tuotaessa.

Ruotsissa annettiin torstaina tuomio maata ravisuttaneessa tapauksessa, jossa vanhemmat aiheuttivat vakavan aliravitsemustilan tyttärelleen. Lapsi oli 17 kuukautta vanha, kun hänet vietiin sairaalaan kuoleman kielissä helmikuussa 2018.
 Vanhemmat saivat kolmen kuukauden vankeustuomion törkeästä ruumiinvamman tuottamisesta. Lisäksi heidät määrättiin maksamaan 5 500 euroa vahingonkorvauksia tyttärelleen, kertoo  Ruotsin yleisradio SVT .
 Lääkärin arvion mukaan lapsen eloonjäännissä oli kysymys vain tunneista. Tyttö painoi ainostaan 6,3 kiloa, kun hänet tuotiin sairaalaan.
 Vanhemmat ovat koko ajan kieltäneet olevansa syypäitä lapsen aliravitsemukseen ja sanoneet, että tämän huono tila johtui vatsataudista. Oikeuden mukaan on täysin yksiselitteistä, että lapsi kärsi aliravitsemuksesta.
 "Aurinko ja nauru korvaavat vitamiinit"
 Vanhemmat olivat antaneet tytölle pääasiassa rintamaitoa höystettynä riisillä, perunalla, hedelmillä ja kasviksilla. Äiti on kertonut kuuluisteluissa, että ihminen voi elää pelkästään ilmalla.
 Aftonbladetin mukaan  isä on sanonut kuulusteluissa, ettei lapsi tarvinnut vitamiinilisiä, koska hän sai aurinkoa, naurua ja halauksia. Lasta ei myöskään ole käytetty neuvolassa, vaan isä on huolehtinut hänen terveydestään opaskirjojen avulla.
 Perheellä ei ole pysyvää asuntoa, vaan se on viettänyt kiertolaiselämää. Äidin mukaan universumi on huolehtinut perheen tarpeista.
 Lapsi oli sairaalassa kolme viikkoa ja on ollut sen jälkeen huostaanotettuna sijaisperheessä. Sairaalassa hänen painonsa lähti heti reippaaseen nousuun. Vielä on epäselvää, saiko hän aliravitsemuksesta pysyviä vammoja.

"Ihminen voi elää pelkällä ilmalla" – lapsensa näännyttäneet vegaanivanhemmat saivat tuomion Ruotsissa


Summary: Tutkijat etsivät keinoja vähentää lääkejäämien ympäristökuormitusta. Tutkimus koskee lääkkeen koko elinkaarta.

Professori  Mika Mänttäri  nostaa noin metrin pituisen, kapean suodattimen käsiinsä. Tarkemmin ottaen kyseessä on membraanisuodatin.
 Olemme Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston erotus- ja puhdistustekniikan osastolla Lappeenrannan Skinnarilassa. Täällä tutkitaan, miten uusilla puhdistusmenetelmillä saataisiin poistettua jätevesissä olevia haitallisia aineita, joita ovat esimerkiksi torjunta-aineet.
 Nyt tutkimuksen kohteena ovat jätevesiin päätyvät lääkejäämät, jotka vesistöön päätyessään saattavat  aiheuttaa vakavaakin vahinkoa .
 – Tarkoitus on pyrkiä kehittämään menetelmiä, joilla lääkeaineita voidaan poistaa. Toisaalta pyrimme kehittämään ymmärrystä, miksi joku menetelmä tehoaa jollekin lääkeaineelle ja toinen menetelmä ei tehoa, Mänttäri kiteyttää.
 Tutkittavia puhdistuskeinoja on kolme. Membraanisuodatuksessa lääkeaineet erotetaan vedestä, jolloin lopputuloksena on lähes täysin lääkeaineetonta vettä.
 Toinen keino on sitoa lääkeaineet vedestä kiinteään aineeseen eli adsorbentiin. Tähän voidaan käyttää esimerkiksi aktiivihiiltä tai yliopiston kehittämää sahanpuruadsorbentia.
 Kolmas tutkittava tapa on lääkeainemolekyylien hajottaminen pienemmiksi yhdisteiksi yliopistossa kehitetyllä koronapurkausmenetelmällä. Menetelmä pilkkoo lääkeainemolekyylejä hapettamalla.
 Yksi lääkeaine poistuu hyvin, toinen ei
 Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto on tutkinut erilaisia vedenpuhdistusmenetelmiä jo pitkään. Aikaisempien tutkimusten pohjalta tiedetään, minkä tyyppiset yhdisteet poistuvat nykyisin käytössä olevilla biologis-kemiallisilla puhdistusmenetelmillä.
 – Esimerkiksi ibuprofeenia sisältäviä särkylääkkeitä voi syödä huoletta siinä mielessä, että se poistuu erittäin hyvin, professori Mika Mänttäri sanoo.
 Sitten on lääkejäämiä, jotka eivät poistu ollenkaan nykyisissä puhdistusprosesseissa. Kipugeeleissä käytettävä diklofenaakki on yksi esimerkki tällaisesta lääkejäämästä.
 Näihin yhdisteisiin yliopisto keskittyy laajassa monitieteellisessä tutkimuskokonaisuudessa, joka alkoi viime vuoden lopulla.
 Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa tietoa, jonka perusteella lääketeollisuus voisi käyttää ympäristölle ystävällisempiä ainesosia tai sellaisia ainesosia, joiden puhdistus jätevesistä onnistuu paremmin.
 Ensimmäisessä näytepurkissa on virtsaa ja toisessa suodattimen läpi mennyt "lopputuote". Kolmas purkki sisältää suodattimeen jäänyttä, väkevöitettyä lääkeainetta. Riitta Väisänen/Yle
 Lääkeaineiden ympäristövaikutuksia ei täysin tiedetä
 Lääkeaineiden jäämiä päätyy vesistöihin pääasiassa kotitalouksien, sairaaloiden, hoitolaitosten ja lääketeollisuuden jätevesien kautta. Eli kun ihminen ottaa lääkkeen, päätyy siitä osa virtsan ja ulosteen mukana vessanpöntöstä viemäriin, sieltä jätevedenpuhdistamolle ja sieltä edelleen vesistöön.
 Lääkejäämien ekologisia vaikutuksia ei vielä täysin tunneta. Tutkimuksissa on havaittu, että tietyt lääkeaineet  muuttavat uroskaloja naaraiksi . Lääkeaineita kutsutaan myös hormonihäiriköiksi. Yksi niistä on ehkäisypillereistä virtsan mukana vesistöihin kulkeutuva keinotekoinen estrogeeni.
 Tiede-lehti  puolestaan siteerasi reilu vuosi sitten Environmental Science & Technology -lehdessä julkaistua  tutkimusta , jonka mukaan masennuslääkkeitä kertyy kalojen aivoihin. Lääkkeet voivat tehdä kaloista rohkeampia, jolloin ne eivät esimerkiksi pelkää saalistajiaan.
 Osa lääkejäämistä päätyy vesistöjen ohella muualle ympäristöön jätevedenpuhdistamoilla syntyvän lietteen mukana.
 Nyt tutkijat etsivät ratkaisuja, joilla lääkkeiden ympäristöhaittoja voitaisiin vähentää jo ennen jätevesiin päätymistä.  SUDDEN-hanke  koskee lääkkeen koko elinkaarta.
 Helsingin yliopiston professorin  Jari Yli-Kauhaluoman  mukaan lääkeaineet muuntuvat ihmisen kehossa ja ympäristössä. Tutkimuksen tarkoitus on arvioida muun muassa lääkkeiden ja niiden muuntumistuotteiden ympäristövaikutuksia.
 – Tähän meillä on tarkoitus tuottaa työkaluja, kuten tietokantoja. Ehkä tulevaisuudessa lääketeollisuus voisi niiden avulla suunnitella ja valita ympäristölle vähemmän haitallisia lääkeaineita, Yli-Kauhaluoma sanoo.
 Lääketeollisuudesta ei hankkeessa ole mukana varsinaista tutkimuskumppania. Tutkijat kuitenkin kuulevat lääketeollisuuden edustajia sekä muita lääkealan asiantuntijoita monissa sidosryhmätilaisuuksissa.
 Tutkimuksen rahoittaa Suomen Akatemian yhteydessä toimiva strategisen tutkimuksen neuvosto.
 Jätevesiin päätyy runsaasti ihmisten käyttämien lääkkeiden ainesosia. Nykyiset puhdistustekniikat eivät pysty poistamaan kaikkia lääkejäämiä. Mikko Savolainen/Yle
 Lääkepakkaukset paremmin kiertoon
 Lääkkeiden ympäristövaikutusten selvittämisen ohella tutkimuksen tavoitteena on pohtia lääkkeiden ympäristöpäästöihin liittyviä sääntelymekanismeja sekä parantaa lääkevalmistuksen läpinäkyvyyttä.
 – Tavallaan edistetään ympäristöystävällistä päätöksentekoa ja tuetaan lääketeollisuuden kestävää toimintaa ja kasvua, sanoo professori Jari Yli-Kauhaluoma.
 Kolmas tavoite liittyy kiertotalouteen. Lääkkeiden läpipainopakkaukset valmistetaan muovista ja alumiinimetallista. Kun pakkaus on tyhjennetty, päätyy se tätä nykyä poltettavaksi.
 – Alumiinimetallia ei pysty poistamaan jätteenpolttolaitoksella syntyvästä tuhkasta kustannustehokkaasti. Aalto-yliopiston tutkimusryhmä pohtii, miten alumiinimetalli saataisiin läpipainopakkauksista mahdollisimman puhtaana metallina talteen ja suoraan kiertotalouden käyttöön, kuvailee Yli-Kauhaluoma.
 Pakkausjätettä syntyy paljon sairaaloissa ja lääkkeiden annosjakelua hoitavissa yrityksissä. Tällä hetkellä sääntely ei mahdollista sitä, että annosjakeluyritykset voisivat ostaa isompia lääkkeiden pakkauksia.
 – He joutuvat ostamaan pienempiä läpipainopakkauksia, mistä syntyy paljon jätettä. Jos ne saisi kiertotalouden käyttöön, voisi se osaltaan parantaa lääkkeiden kestävää kehitystä, kertoo professori Jari Yli-Kauhaluoma.
 Pohdittavana on myös, voisiko Suomessa ottaa käyttöön mallin, jossa lääkäri voi lääkettä määrätessään valita ympäristöystävällisemmän lääkevaihtoehdon. Tällainen malli on jo Ruotsissa ja Norjassa käytössä.
 Paras puhdistusmenetelmä haussa
 Kestävää lääkekehitystä koskeva tutkimus on ajankohtainen. Euroopan unioni  julkaisi maaliskuussa  lääkkeiden ympäristövaikutuksia koskevan strategian. Se kattaa lääkeaineiden koko elinkaaren eli suunnittelun, valmistuksen, pakkaamisen, myynnin, käytön ja lääkejäämät.
 – EU-tasolla tähän tulee varmaan paljon uutta lähitulevaisuudessa, Yli-Kauhaluoma pohtii.
 Lääkejäämiä tuskin koskaan saadaan aivan täysin pois vesistöistä. Kaupungistuminen, väestön kasvu ja myös väestön ikääntyminen lisäävät lääkkeiden käyttöä.
 Yli-Kauhaluoman mukaan olisi voitto, jos edes haitallisimmat lääkeaineet saataisiin pois vesistöistä.
 – Jos pystyisimme tunnistamaan vesiympäristölle riskipitoisimmat lääkeaineet, voisimme valita parhaimmat jätevedenpuhdistusmenetelmät, sanoo Yli-Kauhaluoma.
 Palaamme siis vielä yliopistolle Lappeenrantaan. Yliopiston tutkimia puhdistusmenetelmiä voisi professori Mika Mänttärin mukaan asentaa nykyisille jätevedenpuhdistamoille tehostamaan puhdistusta.
 – Toisaalta voisimme mennä kohteisiin, joissa lääkeaineita vapautuu viemäriverkostoihin. Esimerkiksi sairaaloissa tai hoivakodeissa voisi tehdä täsmäpuhdistusta, kertoo Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston professori Mika Mänttäri.
 Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston erotus- ja puhdistustekniikan osastonjohtaja, dosentti  Mari Kallioinen  toivoo keskusteluun ratkaisukeskeisyyttä.
 – Uusia jätevedenpuhdistuskeinoja on jo käytettävissä. Olemmeko valmiita maksamaan esimerkiksi korkeampaa jätevesimaksua, jotta ne voisi ottaa käyttöön, Kallioinen pohtii.

Kalat joutuvat käyttämään masennuslääkkeitä ihmisten vuoksi – Suomessa saattaa olla ratkaisu, mutta sitä ei ole otettu käyttöön


Australialainen sanomalehti on tuomittu maksamaan miljoonakorvaukset Hollywood-näyttelijä  Geoffrey Rushille .
 Daily Telegraph julkaisi vuonna 2017 useita artikkeleita, joissa Rushin väitettiin käyttäytyneen sopimattomasti naispuolista kollegaansa kohtaan teatteriproduktiossa Sydneyssä. Lehden mukaan teatteri oli saanut asiasta nimettömän valituksen. Rush kiisti kaikki lehden väitteet.
 Tuomioistuin katsoi, että artikkelit olivat vastuutonta sensaatiojournalismia ja tuomitsi Daily Telegraphin Rushin kunnianloukkauksesta 2,9 miljoonan Australian dollarin (noin 1,2 miljoonan euron) korvauksiin.
 Korvaussumma on suurin, mitä kunnianloukkauksesta on Australiassa määrätty.
 Daily Telegraphin omistava  Rupert Murdochin  News Corp -yhtiö aikoo valittaa oikeuden päätöksestä.
 Jutun kommentointiosuus on auki klo 22.00 saakka.

Näyttelijä Geoffrey Rushille miljoonakorvaukset lehden metoo-kirjoittelusta Australiassa


Summary: Maakuntien muut tehtävät ratkaistaan vuoden 2020 loppuun mennessä yhdessä opposition kanssa.

Yle sai nähtäväkseen hallitusneuvotteluissa sovitun päätöksen sosiaali- ja terveydenhuoltouudistuksesta sen jälkeen, kun hallitusneuvottelujen vetäjä  Antti Rinne  (sd.) oli kertonut  sote-sovun syntymisestä .
 Tässä lyhyen linjauksen keskeiset asiat.
 Sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestäminen kootaan kuntaa suuremmille itsehallinnollisille alueille. Itsehallinnollisia maakuntia on 18.
 Niiden toiminnasta, taloudesta ja hallinnosta säädetään erillisellä lailla.
 Maakuntien päättäjät eli valtuutetut valitaan suorilla vaaleilla. Jo ensi vaiheessa maakuntien tehtäväksi otetaan myös pelastustoiminta ja ensihoito.
 Maakunnat tuottavat palvelut pääosin julkisina palveluina. Täydentäviä palveluita voivat tuottaa yksityiset yritykset ja kolmas sektori. Kuntien roolista tehdään erillinen selvitys ja niiden rooli ratkaistaan vuoden 2019 loppuun mennessä
 Lisäksi tuleva hallitus selvittää Uudenmaan, pääkaupunkiseudun tai Helsingin alueen erillisratkaisun yhteistyössä alueen kaupunkien ja kuntien kanssa vuoden 2019 loppuun mennessä.
 Maakuntien verotusoikeus ja monikanavarahoituksen purkaminen valmistellaan parlamentaarisessa komiteassa vuoden 2020 loppuun mennessä.
 Hallitusneuvotteluissa tehdyn linjauksen mukaan itsehallinnolliset alueet mahdollistavat vaiheittaisen siirtymisen monialaisiin maakuntiin.
 Myös tätä valmistellaan parlamentaarisesti vuoden 2020 loppuun mennessä. Silloin ratkeaa, mitä tehtäviä kunnilta, kuntayhtymiltä ja valtiolta siirretään maakunnille. Lainsäädännön valmistelu tehdään, kun parlamentaarinen valmistelutyö on saatu päätökseen.

Yle sai nähtäväksi hallitusneuvottelujen sote-sovun – lue päätös tästä


Summary: Poliisi tutkii turmaa liikenneturvallisuuden vaarantamisena ja kuolemantuottamuksena.

Iäkäs nainen kuoli eilen parkkipaikalla tapahtuneen onnettomuuden seurauksena Varsinais-Suomen Mynämäellä. Poliisi sai ilmoituksen henkilöauton ja jalankulkijan välisestä liikenneonnettomuudesta keskiviikkona aamupäivällä.
 Lounais-Suomen poliisi kertoo, että paikalle jälytettiin pelastuslaitoksen yksiköitä ja ambulanssi. Uhri menehtyi kuitenkin matkalla sairaalaan.  Turun Sanomien  tietojen mukaan onnettomuudessa tytär peruutti äitinsä päälle.
 Asiasta on kirjattu poliisin mukaan nyt rikosilmoitus liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja kuolemantuottamuksesta. Poliisi tulee tiedotteensa mukaan suorittamaan asiassa kuulusteluita ja keräämään asiaan liittyvää todistusaineistoa.

Iäkäs nainen jäi auton alle parkkipaikalla Mynämäellä – menehtyi matkalla sairaalaan


Summary: Telia varoittaa kännykänostajia USA:n ja Huawein välisen kiistan vaikutuksista.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Uutistietojen mukaan matkapuhelinoperaattorit Japanissa ja Britanniassa ilmoittivat siirtävänsä Huawein kännykkämallien julkistuksia. Britanniassa lykkäyksistä ilmoittivat Vodafone ja EE, Japanissa NTT Docomo, KDDI ja SoftBank. EE kertoi myös luopuvansa vähitellen Huawein laitteista verkkojärjestelmänsä sensitiivisimmillä ydinalueilla.
 Lue aiheesta lisää tästä jutusta:
 Panasonic lopetti liiketoimet Huawein kanssa – Yhtiö toisensa jälkeen katkonut siteitä
 Nyt USA:n käynnistämällä Huawei-boikotilla on vaikutuksensa myös Suomeen. Matkapuhelinoperaattori DNA arvoi, että se ei aloita Huawein uusien matkapuhelinmallin myyntiä hakukonejätti Googlen kiinalaisyhtiölle asettamien rajoitusta takia.
 Sitävastoin jo julkaistuja Huawein malleja pidetään yhä kaupan.
 – Nyt jo julkaistuja malleja myydään, koska niille on luvattu normaali elinkaaren aikainen tuki. Android-käyttöjärjestelmäpäivityksen osalta on vielä epäselvyyttä. Uusien mallien osalta Googlen rajoitteet astunevat voimaan, joten niiden myyntiä tuskin aloitamme, kertoo DNA kaupan toimitusjohtaja  Sami Aavikko .
 – Tämä siis tämän hetken tiedon valossa.
 DNA:lla ja Huaweilla ei ole Aavikon mukaan sellaisia sopimuksia, jotka velvoittaisivat myynnin aloitukseen.
 – Lähtökohtaisesti viivästyksiin ei liity sellaisia sopimuksia, joista syntyisi seuraamuksia.
 Tästä jutusta voit lukea, millaisia vaikutuksia kiistalla voi olla tavallisen puhelimen käyttäjän arkeen:
 Huawei rauhoittelee huolestuneita: Gmailia voi käyttää kuten ennenkin, tietoturvapäivitykset eivät lopu – 5 kysymystä puhelinkiistasta
 Elisalla ei päätöksiä, Telia informoi kännykkänostajia
 Operaattoreista Elisa totetaa viestintäyksikkönsä kautta, että heillä ei ole päätöstä Huawein uusien kännykkämallien kauppoihin tuomisen tai julkistusten lykkäämisestä.
 Myöskään Telia ei kommentoi tulevia kaupallisia aktiviteetteja tai uusien tuotteiden julkistuksia. Yhtiö on kuitenkin kehoittanut informoimaan asiakkaita epävarmuuksista.
 – Ymmärrämme, että Huawein tilanteeseen liittyy tällä hetkellä epävarmuuksia, joiden sisällöstä tai vaikutuksista kuluttajalaitteiden käyttöön ei ole varmaa tietoa. Siksi olemme ohjeistaneet kauppojemme työntekijöitä ja myyntikanaviamme kertomaan asiakkaille näistä epävarmuuksista jo nyt, jotta kuluttajat saavat mahdollisimman paljon tietoa ostopäätöstensä tueksi, toteaa Telian Suomen viestintäjohtaja  Camilla Ekholm .
 Lue myös:
 Huaweiltä katoaa kumppanit – nyt lähti siruvalmistaja ARM

Huawei-kiista leviää Suomenkin kauppojen hyllyille – DNA: Tuskin aloitamme uusien mallien myyntiä


Summary: Ilmassa lentävät pumpulimaiset puiden siementen lenninkarvat ovat paikoin kasautuneet maahan paksuksi valkoiseksi kerrokseksi.

Ruotsin palolaitos on viime päivinä kamppaillut erikoisen ilmiön kanssa. Varsinkin Tukholman seudulla lapset ja nuoret ovat sytyttäneet suuren määrän maastopaloja.
 Tulipaloaallon takana on Suomessakin viime päivinä havaittu ilmiö, jossa ilmassa lentää suuria määriä pumpulimaisia palloja. Nöyhtäpallot ovat poppelien ja haapojen siemenien lenninkarvoja. Paikoin niitä on ollut Ruotsissa niin paljon, että maa on peittynyt laajoilta alueilta valkoiseen pumpulimaiseen kerrokseen.
 Näitä nöyhtäkerroksia lapset ja nuoret ovat sitten sytyttäneet tuleen aiheuttaen samalla maastopaloja. Pelkästään Tukholman alueella palolaitokset ovat sammuttaneet kahden päivän aikana 350 maastopaloa. Kaikki palot eivät ole saaneet alkuaan alaikäisten tulileikeistä, mutta usein syynä on ollut  Aftonbladet-lehden  "jumalan napanöyhdäksi" kutsuman pumpulimaisen aineen sytyttäminen tahallaan tuleen.
 Dagens Nyheter -sanomalehti kirjoittaa  palolaitoksen toivovan, että perheet keskustelevat lastensa kanssa ilmiön vakavuudesta, sillä moni ei näytä ymmärtävän kuinka vakaviin seurauksiin nöyhdän sytyttäminen voi johtaa.  Ruotsin television SVT:n mukaan  poliisi on ottanut kiinni useita nuoria, jotka ovat kuvanneet ja jakaneet videoita nöyhtäpaloista sosiaalisessa mediassa.

"Jumalan napanöyhtä" sai lapset leikkimään tulella – Ruotsissa syttynyt parin päivän aikana jo satoja maastopaloja


Summary: Vuokrattavilla sähköpotkulaudoilla ei ole palautuspisteitä, mutta mihin tahansa niitä ei saa käytön jälkeen jättää.

Sähköpotkulautoja vuokraavat yritykset ovat aloittaneet toimintansa tällä viikolla Tampereella ja Turussa.
 Aiemmin sähköpotkulautoja on voinut Suomessa vuokrata vain Helsingissä, jossa niiden holtiton parkkeeraus on  herättänyt huolta jo kaupunginvaltuustossakin .
 Tampereella ja Turussa keskustan alueella toimivilla vuokrapotkulaudoilla ei ole varsinaisia palautuspisteitä, joten se mihin kulkupeli käytön jälkeen jää, on käyttäjän oman harkinnan varassa.
 Tampereen kaupunki on tehnyt sähköpotkulautoja varten oman ohjeistuksen, jossa otetaan kantaa myös pysäköintiin.
 Potkulautaa ei saa pysäköidä ajoradoille eikä muille kulkuväylille tai toreille niin, että pysäköinti haittaa muuta liikennettä. Sillat ja alikulut ovat kiellettyjä pysäköintipaikkoja.
 Ei siis esimerkiksi näin...
 Sillat ja alikulut ovat kiellettyjä pysäköintipaikkoja sähköpotkulaudoille. Syynä on niiden ahtaus ja alikulkujen osalta myös pimeys. Antti Eintola / Yle
 Sähköpotkulaudassa on jalka, aivan kuten polkupyörässä tai skootterissa. Kyljelleen sitä ei kannata jättää lojumaan. Antti Eintola / Yle
 ...vaan näin
 Hyvä pysäköintipaikka sähköpotkulaudalle on sellainen, jossa se ei ole kenenkään tiellä – esimerkiksi pyörärivin jatkeena. Antti Eintola / Yle
 Käyttäjiä koskevat pyöräilijöiden säännöt
 Sähköpotkulaudalle laissa määritelty maksiminopeus on 25 kilometriä tunnissa, mikä tarkoittaa että tieliikennelaissa ne rinnastetaan polkupyöriin.
 Kypäräpakkoa ei ole, mutta sen käyttö on suositeltavaa. Älypuhelimella ja luottokortilla käyttöön otettavan sähköpotkulaudan vuokraamiseen vaaditaan 18 vuoden ikä.
 Tampereen kaupunki on ohjeistuksessaan määritellyt pysäköintikieltojen lisäksi alueita, joissa sähköpotkulaudalla saa ajaa korkeintaan 10 kilometriä tunnissa.
 – Alkuvaiheessa tällaisiksi alueiksi on määritelty esimerkiksi torit, kävelykadut ja joukkoliikenteen kääntöpaikat, liikenneinsinööri Pekka Stenman sanoo.
 Nopeusrajoitusten ja pysäköintikieltojen noudattaminen on käyttäjien vastuulla.
 Stenman arvioi, että ohjeistusta tullaan tarkentamaan, kunhan kokemusta sähköpotkulautojen käytöstä kertyy enemmän.
 – Uusien laitteiden kohdalla malttia tarvitaan sekä niiden käyttäjiltä että jalankulkijoilta.
 Lue myös:
 Helsingin kadut täyttyvät sinne tänne jätetyistä sähköpotkulaudoista, jotka liikkuvat yli 15 kilometriä tunnissa: "Hauska idea, mutta miten toimii käytännössä"
 Kohutut sähköiset potkulaudat tulivat nyt Ruotsista Suomeen – eivätkä ne jää ainoiksi: huhtikuussa pääset laudalla myös idästä Kallioon vaikka terassille

Sähköpotkulaudat tulivat ryminällä kaupunkien kaduille – muista nämä asiat pysäköidessäsi sellaista