Summary: Yrittäjän tulee sietää riskiä,  muistuttaa Finnveran pääekonomisti Timo Lindholm.

Hallituskauden keskeisenä talouspolitiikan tavoitteena on nostaa työllisyysaste 75 prosenttiin vuoden 2023 loppuun mennessä. Tuolloin myös julkisen talouden pitäisi olla hallitusohjelman mukaan tasapainossa, edellyttäen että kansainvälinen taloustilanne on normaali.
 Tavoitteen saavuttamisessa pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on tärkeä rooli, sanoo elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.).
 – Jos miettii Suomen elinkeinoelämän rakennetta, iso osa meidän yrityksistä on pieniä yrityksiä, etenkin yhden hengen firmoja, joten se että siellä uskallettaisiin palkata se ensimmäinen ulkopuolinen työntekijä tai se että firmat kasvaisivat, se on mitä keskeisimmässä määrässä hallituksen työllisyystavoitteenkin saavuttamisessa, toteaa Kulmuni.
 Hänen mukaansa kasvamaan rohkaisemisen kannalta on tärkeää, että verotus ei kiristy ja olosuhteet ovat muutenkin vakaat.
 – Meidän täytyy huolehtia siitä, että olemassa oleva yrityskanta monipuolistuu ja sukupolvenvaihdoksia tapahtuu. Meidän täytyy huolehtia myös siitä, että isot yritykset, veturiyritykset maailmalla pärjäävät. Kaikenlaisia yrityksiä täytyy tässä maassa pystyä kannustamaan kasvamiseen, linjaa Kulmuni.
 Vaikka elinkeinorakenne ei ole riittävän monipuolinen, on yrityskenttä kuitenkin meillä erittäin monipuolinen,  katsoo elinkeinoministeri Katri Kulmuni. Laura Hyyti / Yle
 Kuitenkin pienyritysten merkitystä työllistäjinä lisää se, että ne ovat suuryrityksiä harvemmin siirtämässä työpaikkojaan ulkomaille.
 – Suurilla yrityksillä on mahdollisuus ja intressi ja usein tarvekin siirtää tuotantoa ja investointeja eri maiden välillä. PK-yritykset, pääsääntöisesti ne syntyvät Suomessa, ne kasvavat Suomessa ja toivottavasti myös kansainvälistyvät mahdollisimman pitkälle, toteaa erityisrahoitusyhtiö Finnveran pääekonomisti  Timo Lindholm .
 Jo olemassa olevien yritysten lisärekrytointien ohella työllisyyttä kohentavat toki myös uudet yritykset. Yrittäjille pitäisi kuitenkin sallia nykyistä paremmin myös epäonnistuminen.
 – Siksi onkin hirvittävän tärkeää, että liittyen henkilökohtaiseen konkurssiin, maksuaikalainsäädäntöön tai maksuhäiriömerkintöihin, lainsäädäntö olisi sen kaltaista, että se tukee yrittäjyyttä, eikä rankaise myöskään epäonnistumisesta, korostaa Kulmuni.
 Toisaalta yrittäjyys ei sovi kaikille, muistuttaa Lindholm.
 Meillä on todella paljon voitettavaa PK-yritysten työllisyydessä ja kasvussa, arvioi Finnveran pääekonomisti Timo Lindholm. Markku Pitkänen / Yle
 – Yrittäjäksi ryhtyvän täytyy aika hyvin tietää se, että silloin ovat asiat omissa käsissä, on vastuu siitä että omalle osaamiselle on työtä, on halukkuutta, on kykyä sietää epävarmuutta, ottaa riskiä. Se on vaativa laji ja nostan hattua niille yrittäjille jotka ovat sille tielle lähteneet ja pärjänneet. Heitä tarvitaan, korostaa Lindholm.

Elinkeinoministeri Kulmuni: Hallituksen työllisyystavoitteeseen pääsemiseen tarvitaan lisää yrittäjyyttä


Summary: Akseli Gallen-Kallelan Palokärki oli myynnissä Sothebyn huutokaupassa New Yorkissa. Maalauksen uskottiin rikkovan taiteilijan aiemman myyntiennätyksen.

Akseli Gallen-Kallelan öljyvärimaalauksen huutokauppa sai viime yönä yllättävän käänteen, kun Sotheby's veti teoksen kesken kaiken pois huutokaupasta New Yorkissa.
 Sothebyn Lontoon-yksikkö oli tänään niukkasanainen tapahtuneesta. Sen mukaan teos vedettiin pois myyjän toiveesta.
 Palokärki -maalauksen hinta-arvio oli 1,6 ja 2,3 miljoonan euron välillä, ja huutokauppakamari Sothebyn teosta koskevassa ennakkomarkkinoinnissa uumoiltiin, että maalaus voisi lyödä laudalta Gallen-Kallelan taiteen viimeisimmän myyntiennätyksen.
 Se tehtiin viime kesänä, kun Gallen-Kallelan järvimaisema myytiin Sothebyn Lontoon-huutokaupassa hieman alle 800 000 eurolla.
 Perinteikkään, suomalaisen Hagelstamin huutokauppakamarin taideasiantuntija  Mikael Schnitt  ei muista uraltaan yhtään toista tapausta, jossa suomalainen taideteos olisi vedetty pois kansainvälisestä huutokaupasta kesken kaiken.
 – En muista vastaavaa.
 Schnitt on arvioinut taidetta yli 30 vuotta.
 Poisvetäminen saa huhut liikkeelle
 Schnitt ei ota kantaa Gallen-Kallelan  Palokärjen  kohtaloon.
 Hän kertoo yleisellä tasolla, että yleisimmin teos poistetaan siksi, että sitä epäillään väärennökseksi.
 – Toinen syy on se, että teoksen omistajasuhteet ovat epäselvät, Schnitt sanoo.
 Hän kertoo, että joskus asiakas voi myös olla velkaa huutokauppakamarille. Silloin huutokauppakamari voi laittaa asiakkaan esineitä myyntiin velan perimiseksi. Ja jos asiakas saa velan ajallaan hoidettua, huutokauppakamari vetää myynnissä olevan esineen tai teoksen pois. Kansainväliset huutokauppakamarit järjestävät asiakkailleen myös lainoja.
 Palokärjen  kaltaiset poisvedot herättävät spekulaatioita, ja viime kesäkuussa huhut lähtivät liikkeelle, kun kaksi Fabergén esinettä vedettiin pois huutokaupasta Lontoossa. Schnitt kävi katsomassa niitä, kun ne olivat esillä huutokaupan edellä.
 – Silloin huhuttiin, että joku olisi tarjonnut esineistä niin paljon, ettei niitä enää haluttu huutokaupata. Tai esineet oli pantu myyntiin velkoja vastaan, Schnitt toteaa.
 Palokärki päätyi ensin Vaasaan
 New Yorkissa vielä tiistain ja keskiviikon välisenä yönä kaupan ollut  Palokärki  kuuluu yksityiskokoelmaan, jonne se päätyi 1970-luvun alussa. Teoksen omistaja ei ole halunnut kertoa nimeään tai kansalaisuuttaan julkisuuteen.
 Alun perin maalauksen hankki vaasalainen  Amanda Revell , ja teos pysyi suvun hallussa 1970-luvulle asti.
 Gallen-Kallela aloitti  Palokärjen  maalaamisen Kuusamon Paanajärvellä 1892 ja viimeisteli sen todennäköisesti Helsingissä tai Sääksmäellä pari vuotta myöhemmin. Paanajärvi on nykyään osa Venäjää.
 Ateneumin taidemuseon kokoelmissa on samasta aiheesta paperille tehty guassimaalaus.
 Voit keskustella aiheesta klo 22 asti.

Gallen-Kallelan arvoteos vedettiin yöllä pois huutokaupasta New Yorkissa – suomalainen taideasiantuntija: “En muista vastaavaa”


Summary: Kansainvälisen energiajärjestön mukaan kaupunkimaastureiden yleistyminen saattaa syödä sähköautojen tuoman päästövähennyksen.

Maailman öljynkulutus kasvaa vielä ainakin kymmenen vuotta, ennustaa Kansainvälinen energiajärjestö  IEA tuoreessa raportissaan .
 Maailman energia-alan yhteisjärjestö patistaa maailman maita ottamaan entistä nopeammin käyttöön päästötöntä tuuli- ja aurinkoenergiaa, koska järjestön ennusteen mukaan ilmastoa lämmittävien päästöjen kasvu jatkuu aina vuoteen 2040 saakka.
 Päästöjä kasvattaa jatkuvasti paisuva energiantuotanto.
 Öljynkulutuksen osalta IEA nostaa esiin erityisesti kaupunkimaasturit, joiden myynti on jo eräissä maissa ohittanut muiden autojen myyntiluvut.
 Yhdysvalloissa autojen myynnistä jo kaksi kolmasosaa on kaupunkimaastureita tai avolavapakettiautoja. Euroopassa näiden osuus on kolmanneksen luokkaa.
 IEA toteaa, että nämä voimakkaat autot ovat niin kookkaita, että niitä on vaikea muuntaa sähkökäyttöisiksi. Suurten autojen yleistyminen saattaa jopa tehdä tyhjäksi sähköautojen käytön tuoman päästövähennyksen.
 Kaupunkimaasturit (SUV:t) ovat energiantuotannon jälkeen toiseksi suurin syy maailman ilmastopäästöjen kasvulle viimeisten kymmenen vuoden aikana. Niiden osuus on suurempi kuin kaikkien muiden teollisuusalojen päästöjen kasvu yhteensä, sanoo IEA:n pääjohtaja  Fatih Birol .
 Muita tärkeimpiä syitä päästöjen kasvulle ovat muovintuotannon ja lentomatkailun lisääntyminen sekä väestönkasvu erityisesti Aasian ja Afrikan suurkaupungeissa.
 IEA kertoo, että nykyisen ennusteen mukaan maailmalla käytetään vuonna 2040 yhteensä 106,4 miljoonaa barrelia öljyä päivässä, kun viime vuonna taso oli 96,9 miljoonaa barrelia.
 Yhdysvallat on avainasemassa. IEA:n mukaan viime vuonna havaittu globaali öljynkulutuksen kasvu johtui pääosin Yhdysvaltain yritysten ja kuluttajien toiminnasta.
 Yhdysvaltain osuus seuraavien kymmenen vuoden aikana ennustetusta öljynkulutuksen kasvusta on IEA:n mukaan 85 prosenttia.
 IEA vaatii valtioita siirtymään nopealla aikataululla uusiutuvaan energiaan. Lisäksi energiatehokkuutta olisi pikaisesti tehostettava.
 IEA esittää, että Aasiaan rakennettuihin uusiin hiilivoimalaitoksiin olisi asennettava hiilidioksidin talteenottolaitteisto, tai ne olisi suljettava suunniteltua aikaisemmin.

Raportti: Maailman öljynkulutus ja ilmastopäästöt jatkavat kasvuaan – Suurena syynä kaupunkimaasturit


Summary: Paikallisen median mukaan kuorma-auto olisi liukunut tiellä koulubussin kylkeen.

Ainakin 12 ihmistä kuoli ja 20 loukkaantui keskiviikkona koulubussin ja kuorma-auton yhteentörmäyksessä läntisessä Slovakiassa.
 Suurin osa onnettomuudessa kuolleista tai loukkaantuneista oli teini-ikäisiä.
 Turma sattui lähellä Nitran kaupunkia, joka sijaitsee noin 90 kilometriä pääkaupunki Bratislavasta itään.
 Viranomaisten mukaan pelastustöissä oli mukana noin 30 palomiestä. Turmapaikalle oli kutsuttu myös poliisihelikoptereita.
 Onnettomuuden syystä ei ole toistaiseksi tietoa. Sisäministeri  Denisa Sakovan  mukaan kuorma-auto oli todennäköisesti lastattu liian täyteen. Paikallisen median mukaan kuorma-auto olisi taas liukunut tiellä koulubussin kylkeen.

Koulubussi ja kuorma-auto törmäsivät Slovakiassa – 12 kuoli


Summary: Huuhkajien EM-kisapaikka on kutkuttavan lähellä. Menestyksen myötä myös kannattajien määrä on kasvanut ennätyslukemiin.

Kansainväliset jalkapallo-ottelut ja -turnaukset

Enää kaksi yötä ja Pukki tulee. Perjantaina 15.11. on "The Pelipäivä".
 Suomen jalkapallomaajoukkue kohtaa Liechtensteinin Helsingin Töölössä. Jos Huuhkajat voittaa tämän ottelun, Suomi saa vihdoin EM-kisapaikan.
 Liput otteluun on myyty jo aikaa sitten loppuun, stadionille kun ei mahdu kuin noin 10 000 katsojaa.
 Myös "glory hunterit" toivotetaan tervetulleiksi
 Niin sanotut tosifanit ovat seuranneet Huuhkajien matkaa ja kannattaneet joukkuetta niin myötä- kuin vastamäessäkin. Toiset taas ovat hypänneet fanitukseen hieman jälkijunassa ja se näkyy nyt kannattajien määrässä.
 Suomen Maajoukkueen Kannattajat ry:n jäsenmäärä on tällä hetkellä ennätyslukemissa. Viime kesäkuussa jäseniä oli alle 1500 ja nyt heitä on jo komeat 4000.
 Ja kun menestystä tulee heräävät tietysti myös niin sanotut  glory hunterit.  Henkilöt, jotka eivät seuraa urheilua, mutta heti menestyksen tullessa esittävät olevansa suuriakin faneja.
 Mutta ei hätää, vaikka olisit menestyksen perässä juokseva  glory hunter , tosifanit hyväksyvät joukkoonsa sinutkin. Huuhkajien faniyhdistyksen jäsenet nimittäin kertovat suhtautuvansa myötämielisesti kaikkiin faneihin.
 Huuhkajien pitkäaikainen kannattaja  Seppo Kuusinen  on ollut mukana jäsentoiminnassa vuodesta 2001. Hän on päässyt todistamaan myös Huuhkajien tuskan hetkiä, mutta ei ole katkera niillekään faneille, jotka liittyvät mukaan vasta nyt.
 – Kaikki ovat tervetulleita! On ihan loistavaa, että tulee paljon porukkaa mukaan fanittamaan.
 Selviytymispaketti amatöörifanille
 Mutta mitä sitten pitäisi tietää, jos on myöhäisherännyt jalkapallofani tai jopa kenties joidenkin matalamielisten panettelijoiden halveksima  glory hunter .
 Suomen Maajoukkueen Kannattajat ry:n puheenjohtaja  Jussi Hartikainen  neuvoo kolme tärppiä, joilla aloittelevakin Huuhkaja-fani pääsee alkuun.
 Knoppitiedot
 Hartikainen: “Knoppeja ei tarvitse osata. Minulle ainakin riittäisi se, että tietää Riven eli  Markku Kanervan  olevan valmentaja, ja että suurin piirtein tietää, kuka on  Tim Sparv  tai muut pelaajat. Portilla ei pidetä pääsykoetta”
 Jos jo tässä vaiheessa tipahdit kärryiltä, tässä hieman tarkennusta:
 Tim Sparv on Huuhkajien kapteeni ja luottopelaaja. Suomi on voittanut viimeisen kahdeksan vuoden aikana vain kaksi karsintaottelua ilman Sparvia.
 Varmuuden vuoksi, jos jollain on mennyt ohi: Norwichissa pelaava  Teemu Pukki  on pelaaja, joka yleensä tehtailee Huuhkajien maaleja.
 Ja  Jari Litmanen  ei pelaa enää.
 Rive eli Markku Kanerva vieraili Puoli seitsemän -ohjelmassa pari viikkoa sitten, joten opetusmateriaalina voit  katsoa lähetyksen Yle Areenasta .
 Vaatteet
 Hartikainen: “Yleensä vakiovarusteena fanilla on jonkinlainen huivi. Varsinaista pukukoodia kannattajilla ei ole. Jokainen saa pukeutua, kuten parhaaksi näkee”
 Hartikaisella itsellään on päällä haastattelutilanteessa sinivalkoinen Huuhkajien fanihuivi, muuten hänen vaatetuksensa ei viesti minkäänlaisesta fanituksesta.
 Kannatuslaulut
 Hartikainen: “Ehkä kaikista ikonisin kannustuslaulu on  Oi Suomi on.  Uusia lauluja on  Rivelution , mutta se on jo vähän vaikeampi. Siinä on useampi rivi sanoja, että sitä joutuu jo vähän opettelemaan.”
 Huuhkaja-fanien kannustuslaulut voit kuunnella alla olevasta videosta.
 Ei nuolaista ennen kuin tipahtaa
 Eihän tämä vaikealta vaikuta! Nyt vain opettelemaan sanoja Liechtenstein-peliä varten – tai uskaltaisiko jopa sanoa, että EM-kisoja silmällä pitäen.
 Tosin Huuhkaja-fani – jos kuka – tietää, että nuolaista ei kannata ennen kuin tipahtaa.
 Myös Seppo Kuusinen muistaa Huuhkajien viime hetken tappiot.
 – Sen verran pahasti on käynyt aikaisemmin. Kisoissahan ei ihan vielä täysin varmasti olla. Mutta hyvin lähellä, Kuusinen muotoilee varovasti.
 Ja tiedoksi vielä, että jos lippu matsiin jäi saamatta ja kaipaat toisten fanien joukkoon, peliä voi seurata yleisötapahtumissa Helsingissä ja Tampereella.
 Kotikatsomoissa puolestaan ottelua voi jännittää vaikka Yle Puheen tai Nelosen välityksellä.
 Tämän videon katsomalla pääset tutustumaan kannatuslauluihin:

Alkoiko Huuhkajat menestyksen myötä kiinnostaa? Kohta on pelipäivä, lue tosifanin neuvot Liechtenstein-peliin


Summary: Mies ajeli jalkakäytävällä Kalliossa kolhien kahta autoa.

Helsingin Kallion yliajoyrityksestä syytetty tuomittiin keskiviikkona ehdolliseen vankeuteen Helsingin käräjäoikeudessa.
 Tuomittu mies  törmäsi toissa vuoden elokuussa  kahteen pysäköitynä olleeseen autoon ja jatkoi ajoaan niin, että kaksi jalkakäytävällä ollutta joutui väistämään. Syyttäjä katsoi, että mies yritti tappaa nämä aiemman riitatilanteen takia.
 Kaahaamista edeltäneessä kahakassa kuskia oli oikeuden mukaan pahoinpidelty ja kaksi miestä oli hakannut tämän autoa kepeillä.
 Oikeus totesi, ettei hitaasti ajanut kuski yrittänyt tappaa ketään, mutta syyllistyi liikenneturvallisuuden vaarantamiseen ja pahoinpitelyn yritykseen.
 Hänet tuomittiin puolen vuoden ehdolliseen vankeuteen.
 Autoa vahingoittaneille miehille luettiin syyksi vahingonteko, ja toinen sai lisäksi tuomion pahoinpitelyistä.

Kallion yliajoyrityksestä syytetty tuomittiin ehdolliseen vankeuteen – ei yrittänyt oikeuden mukaan tappaa


Summary: Aluehallinnon ulkoministeri Alfred Bosch moittii sosialistijohtaja Sánchezia oven avaamisesta Francon seuraajille.

Espanjan sosialistipuolueen (PSOE) johtaja  Pedro   Sánchez  on jo sunnuntain vaalien jälkeen pyörtänyt torjuvan asenteensa hallitusyhteistyöhön vasemmistolaisen Podemos-puolueen kanssa. Kataloniassa odotetaan nyt, muuttaisiko todennäköinen tuleva pääministeri myös kielteistä suhtautumistaan Katalonian asemasta käytäviin neuvotteluihin.
 – Olemme istuneet pöydässä ja odottaneet, että joku tulisi toiseen päähän. Espanjan hallitus ei ole tehnyt minkäänlaista ehdotusta, Katalonian aluehallinnon ulkoministeri  Alfred Bosch  kertoo STT:lle puhelimitse Barcelonasta.
 Hänen mukaansa katalonialaisten tarjous neuvotteluihin on se, että ihmiset saisivat päättää demokraattisesti omasta tulevaisuudestaan. Suoremmin sanottuna tämä tarkoittaa sitä, että Katalonian johto haluaa Espanjan hallituksen suostuvan kansanäänestykseen itsenäistymisestä.
 Vaikka Bosch kovasti korostaa katalaanien neuvotteluhaluja, hän sanoo samalla, että kyseessä on paras ja ainoa mahdollinen ratkaisu, jotta nykyisestä tilanteesta päästään ulos.
 Itsenäistymisellä tuskin enemmistön tukea
 Ulkoapäin tarkasteltuna kansanäänestyksestä sopiminen ei vaikuta kovin todennäköiseltä, sillä Sánchez on aiemmin ehdottanut alueellisten itsenäistymisäänestysten nimenomaista kieltämistä lailla.
 – Minä olen hyvin toiveikas, koska tiedän, että neuvottelut ovat ainoa tie ulos ja että herra Sanchez tietää sen myös, vakuuttaa puolestaan Bosch.
 – Ehkä meillä menee vähän aikaa Espanjan hallituksen ja valtioelinten vakuuttamiseen siitä, ettei heillä ole vaihtoehtoja.
 Bosch kehottaa muistamaan, että kansanäänestyksessä saa sekä kannattaa että vastustaa Katalonian tasavallan perustamista. Itsenäistymisen kannatus on viimeksi kuluneen 10 vuoden aikana kasvanut selvästi, mutta enemmistön tukea sillä ei ainakaan tuoreiden mielipidemittausten mukaan ole.
 Katalonian toissa vuonna yksipuolisesti järjestämässä ja väkivallan leimaamassa kansanäänestyksessä itsenäistyminen sai 90 prosentin kannatuksen. Äänestämässä kävi tuolloin kuitenkin vain reilusti alle puolet äänioikeutetuista.
 "Emme halua vahinkoa Espanjalle"
 Katalaaniulkoministerillä ei ole hyvää sanottavaa äärioikeistolaisesta Vox-puolueesta, joka lisäsi selvästi kannatustaan sunnuntain vaaleissa. Syyn tapahtuneesta hän sälyttää sosialistijohtaja Sánchezille, jonka uhkapeli oman kannatuksen lisäämiseksi uusissa vaaleissa satoi lopulta oikeiston laariin.
 – Sánchez siirrätti kenraali  Francisco Francon  jäännökset haudasta (Kaatuneiden laakson mausoleumissa), mutta hän näyttää tuoneen francolaisuuden jäännökset Espanjan parlamenttiin, Bosch kuvailee Voxin saamaa 52:ta edustajanpaikkaa.
 Hänen mukaansa sosialistit ovat Sánchezin johdolla myötäilleet äärioikeiston kielenkäyttöä ja siten tehneet heidän politiikkaansa hyväksyttävämmäksi.
 – Fasismin kanssa ei tehdä yhteistyötä, vaan heitä vastaan taistellaan, Bosch sanoo.
 Hänen mukaansa Sanchezin pitäisi nyt korjata virheensä, ottaa etäisyyttä äärioikeistoon ja ryhtyä neuvotteluihin Katalonian kanssa. Hänen mukaansa nykymeno vain heikentää Espanjan imagoa ja poliittisia tuomioita jakaneen oikeuslaitoksen arvovaltaa.
 – Emme me halua vahinkoa Espanjalle, emme ole vihaajia. Jos Katalonian tasavalta joskus syntyy, haluamme ystävälliset ja läheiset suhteet Espanjaan, Bosch visioi.
 Lue myös:
 Espanjassa sosialistit ja vasemmistolainen Podemos alustavaan sopuun hallituskokoonpanosta
 Espanjan vaalivoittajalla on vain huonoja vaihtoehtoja – Nöyrtyminen separatistien edessä, koalitio oikeiston kanssa tai jälleen uudet vaalit

Katalonia maanittelee Espanjan keskushallitusta yhä neuvottelupöytään


Summary: Lautalla oli viisi henkilöä. Kukaan ei loukkaantunut tilanteessa.

Saaristomerellä tapahtui keskiviikkoiltapäivällä läheltä piti -tilanne. Norrskatasta Korppooseen liikennöivä Finferriesin lautta-alus Mergus oli vaarassa törmätä Finnlines-varustamon matkustaja-rahtilaiva Finnswaniin.
 Mergus teki väistöliikkeen yhteentörmäyksen välttämiseksi. Lautalla oli tapahtumahetkellä kaksi matkustajaa ja kolme miehistön jäsen.
 Finferriesin turvallisuus- ja liikennejohtaja  Pasi Roosin  mukaan alukset kävivät lähimmillään noin kymmenen metrin etäisyydellä toisistaan.
 – Sääolosuhteissa ei käsittääkseni ollut mitään poikkeuksellista. Alukset kohtaavat kyseisessä paikassa päivittäin. En ota vielä kantaa siihen, kumpi olisi ollut väistämisvelvollinen, toteaa Roos.
 Kukaan ei loukkaantunut tilanteessa. Mergus jatkaa liikennettä normaalin aikataulun mukaisesti.
 Finferries on raportoinut tapahtuneesta viranomaisille ja tilannetta selvitetään.

Lautta väisti matkustaja-rahtilaivaa törmäyksen välttämiseksi Saaristomerellä


Summary: Eduskunnan apulaisoikeusasiamies on linjannut, että koulun yhteisen joulujuhlan järjestäminen kirkossa on lainvastaista.

Kouvola lopettaa kaikkien koulujensa joulujuhlat kirkoissa.
 Syynä on eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen linjaus, jonka mukaan koulun yhteisen  joulujuhlan järjestäminen kirkossa on lainvastaista . Ratkaisu koski kouvolalaisen Naukion yhtenäiskoulun käytäntöä päättää syyslukukautensa joulukirkkoon.
 Kouvolan opetus- ja kasvatusjohtaja  Veikko Niemen  mukaan jokaisen koulun on nyt mietittävä, missä juhlansa järjestää. Joulujuhlien järjestäminen kirkossa on ollut yleinen tapa Kouvolan kouluissa tähän saakka. Monen koulun joulujuhla oli suunniteltu kirkkoon tänäkin vuonna.
 – Koulujen on katsottava koulun omat tilat ja lähiympäristö, onko siellä tarjolla juhlasaleja. Esimerkiksi kaupungintalolla on juhlasali käytettävissä. Sitten on tietysti liikuntasaleja ja yhteistyökumppaneita.
 Kaikissa kouluissa ei Niemen mukaan ole riittävän isoja juhlasaleja, joissa tilaisuus voitaisiin järjestää. Niemi ei kuitenkaan pelkää, että tilat joulujuhlien järjestämiseen loppuisivat kesken.
 Hänen mukaansa päätös avaa myös mahdollisuuksia uusiin ratkaisuihin.
 – Joulujuhlan voisi pitää myöskin taivasalla, ihan ulkona. Tarvitseeko tällaisen tilaisuuden aina olla seinien sisällä?
 Kouvolan opetus- ja kasvatusjohtaja Veikko Niemi näkisi mielellään myös uudenlaisia joulujuhlia. Tiina Karppi / Yle
 Niemen mukaan juhlan voisi järjestää koulun piha-alueella, tilanteen ja ympäristön mukaan.
 – Opettajien ja oppilaiden voisi olla kiva ideoida uudentyyppistä ohjelmaa ulkona pidettävään juhlaan. Olisi kiva, että joku kokeilisi ensimmäisenä tällaisia uusia ratkaisuja. Koulut saavat tehdä juhlat omannäköisikseen.
 Keskeinen syy joulujuhlien järjestämiseen kirkoissa on Niemen mukaan ollut kirkkojen keskeinen sijainti ja tilojen koko.
 – Kirkot ovat isoja tiloja lähellä kouluja. Niihin ovat mahtuneet koko koulun oppilaat, sekä tärkeät kotijoukot, vanhemmat, sisarukset, sukulaiset ja kummit. Tilojen puolesta on päästy viettämään yhteistä joulujuhlaa. Varmasti myöskin se joulun traditio ja osa tunnelmasta on ollut syy, että on menty kirkkoihin, Niemi kertoo.
 ''Yllättävä kannanotto''
 Kouvolan yhteislyseon abiturienttien  Anni Rautiaisen  ja  Venla Pasin  mielestä on hyvä, että asiaan kiinnitetään huomiota.
 – Mielestäni koulujen pitää tarjota mahdollisimman sitoutumatonta opetusta, ja antaa oppilaille mahdollisuus päättää itse, mitä haluavat. Toki Suomella on vahvat kristilliset perinteet, mutta joulua on juhlittu aiemminkin ei-kristillisesti. Tässä menee vähän puurot ja vellit sekaisin joulukirkon ja joulujuhlan kanssa, Anni Rautiainen sanoo.
 Anni Rautiaisen ja Venla Pasin mielestä koulujen joulujuhlat ja kirkon voi pitää erillään. Tiina Karppi / Yle
 – Mielestäni joulujuhlat pitäisi pitää tonttupainotteisina, eikä niissä tarvitsisi välttämättä olla mitään kirkkoasiaa. On kuitenkin paljon eri uskontokuntien edustajia. Joulujuhla pitäisi pitää kaikille mukavana tapahtumana, Venla Pasi toteaa.
 Kouvolalaisen  Aino Ikävalkon  mielestä tärkeintä olisi, että kaikki tuntisivat olonsa tervetulleeksi joulujuhlaan.
 – Ihan sama onko juhla kirkossa vai koulussa, kunhan mahdollisimman moni voisi osallistua siihen hyvällä mielellä.
 Aino Ikävalko. Tiina Karppi / Yle
 Tuoreessa linjauksessaan apulaisoikeusasiamies  Pasi Pölönen  otti kantaa Naukion koulun käytäntöön, jossa syyslukukausi on päättynyt joulukirkkoon. Pölönen linjasi, että kaikille koulun oppilaille tarkoitettua yhteistä joulujuhlaa ei voi järjestää kirkossa.
 Linjaus pätee myös silloin, jos niille, jotka eivät koe kirkkoa omakseen, on järjestetty vaihtoehtoinen joulujuhla.
 Apulaisoikeusasiamiehen ratkaisun perusteissa todetaan, että koulun joulujuhla on osa opetusta, jonka tulee lain mukaan olla uskonnollisesti ja katsomuksellisesti sitouttamatonta.
 Opetus- ja kasvatusjohtaja Veikko Niemelle ratkaisu tuli yllätyksenä.
 – Se oli aika yllättävä kannanotto ja päätös. Minulle oli yllätys, että kirkko rakennuksena tuli näin vahvasti esille. Tiesin, että uskonnonharjoittaminen ei voi olla osa perus- eikä lukio-opetusta, vaan sen pitää olla vapaaehtoista oppilaille. Kirkkojen rajaaminen ulos juhlista oli yllätys.
 – Olen itse kouluaikoinani käynyt joulukirkossa ja joulujuhlissa kirkossa, ja se on ollut normaalia 70-luvulla. Ajat ovat muuttuneet, ja meidän täytyy toimia tämän päivän säädösten, lainsäädännön ja linjausten mukaisesti, Niemi toteaa.
 Myös Kirkkohallitus pitää koulun juhlaa ongelmallisena
 Eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen lisäksi myös Kirkkohallitus pitää Naukion koulun kirkossa järjestettyä joulujuhlaa ongelmallisena,  kertoo Helsingin Sanomat .
 Kirkkohallituksen kasvatus- ja perheasioiden johtaja  Jarmo Kokkonen  kertoo lehdelle pitävänsä kyseenalaisena juhlan ohjelmaa, joka hänen mukaansa oli selvästi uskonnon harjoittamista.  Ilta-Sanomat on julkaissut joulujuhlan ohjelman , jonka mukaan juhlassa laulettiin virsiä sekä rukoiltiin yhdessä Isä meidän -rukous.
 Kirkkohallituksen Kokkonen ei sinänsä pidä ongelmallisena koulun joulujuhlan järjestämistä kirkon tiloissa. Apulaisoikeusasiamiehen ratkaisun mukaan kirkko on myös paikkana ongelmallinen koulun opetusohjelmaan kuuluvien tilaisuuksien järjestämisessä.
 ''Kirkossa varmasti tullaan olemaan''
 Opetus- ja kasvatusjohtaja Veikko Niemi pitää seurakuntia kouluille tärkeinä kumppaneina. Yhteistyötä seurakuntien kanssa aiotaankin Kouvolassa jatkaa.
 – Emme ole missään nimessä kieltämässä yhteistyötä seurakuntien kanssa. Varmasti kirkkoja voidaan, ja pitääkin edelleen käyttää koulun tilaisuuksissa, mutta ne pitää suunnitella uudella tavalla. Ne eivät voi olla opetussuunnitelmassa määrättyjä ja kuvattuja lukuvuoden tai lukukauden päättämisjuhlia, jotka on tarkoitettu kaikille oppilaille.
 – Muutoin kirkossa varmasti tullaan olemaan. Pitää järjestää sitten muuta vapaaehtoista ohjelmaa niille oppilaille, jotka eivät kuulu kirkkoon tai haluavat olla poissa, Niemi sanoo.
 Kouvolan pitää Niemen mukaan tiedottaa koulujen tilaisuuksista paremmin jatkossa.
 – Koteihin pitää tiedottaa näistä tilaisuuksista ennakolta hyvissä ajoin, ja että meillä on vaihtoehtoinen tilaisuus järjestetty ja suunniteltu niin, että se vastaa uskonnollisen tilaisuuden tavoitteita ja sisältöä. Sisältöpuoleen varmasti kiinnitetään huomiota jatkossa.
 Niemi pitää joulujuhlien keskeisenä elementtinä yhteisöllisyyttä.
 – Joulujuhla on yhteisöllistä kasvatusta. Kulttuuri ja suomalaiset tavat näkyvät siellä, kuten myös joulun eri merkit, sekä yhteisöllisyys, vuorovaikutus ja monikulttuurisuus tietyllä tavalla. Olemme kaikki yhdenvertaisia riippumatta siitä, mihin kirkkoon kuulumme vai kuulummeko ollenkaan.
 Tulevaisuudessakin joulujuhlissa voidaan Niemen mukaan laulaa virsiä, vaikka kirkoissa joulujuhlia ei enää pidetäkään.
 – Jouluinen musiikki ja laulut kuuluvat joulujuhlaan. On linjattu, että Enkeli taivaan -virsi voidaan aivan hyvin laulaa joulujuhlassa. Se ei ole uskonnonharjoittamista.

Kirkoista tuli lähtö – joulujuhlia saatetaan viettää taivasalla Kouvolassa


Summary: Poliisin mukaan epäillyt kuuluivat suurempaan äärimieliseen ryhmään.

Puolan sisäisen turvallisuuden virasto (ABW) on pidättänyt kaksi henkilöä epäiltyinä terrori-iskujen valmistelusta, kertoo uutistoimisto AFP.
 Henkilöt pidätettiin Varsovassa ja luoteisessa Szczecinin kaupungissa.
 ABW:n mukaan he suunnittelivat terrori-iskuja Puolan muslimiväestöä vastaan. Eri puolilla Puolaa tehdyissä kotietsinnöissä on löydetty suuri määrä räjähteiden valmistamiseen sopivia kemikaaleja.
 – Kyseessä ovat kaksi ensimmäistä pidätystä, jotka kohdentuvat Puolassa väkivallantekoja suunnitelleeseen ryhmään, kertoo ABW:n tiedottaja.
 Tiedottaja ei kertonut ryhmästä tarkemmin, mutta hänen mukaansa äärimielisen ryhmän jäsenet aikoivat seurata Norjassa ja Uudessa-Seelannissa tehtyjen muslimivastaisten iskujen esimerkkiä.
 Puolassa asuu noin 20 000 muslimia.

AFP: Puolassa pidätettiin kaksi terroriepäiltyä – Poliisi: Suuri määrä pommintekotarvikkeita


Summary: Metsähallitus on huolissaan luontoarvojen säilymisestä. Kokkola yhtyy huoleen, mutta sanoo, että Vattajan noste tulee muualta kuin kaupungin toimista.

Metsähallitus haluaa, ettei Kokkolan kaupunki tai sen matkailuyhtiö pidä Vattajanniemeä esillä markkinoinnissaan. Metsähallitus on suoraan esittänyt, ettei esimerkiksi kuvia Vattajasta laitettaisi mihinkään kaupungin materiaaliin.
 Metsähallitus on huolissaan alueen luontoarvoista. Maastossa liikutaan luonnonsuojelupäällikön mukaan jopa moottoriajoneuvoilla, roskataan ja revitään kasvistoa. Myös esimerkiksi variksenmarjadyyneissä näkyy kulumisen merkkejä.
 Vattaja on merkittävä suojelualue, joka ei kestä rajattomasti kulutusta. Jopa kansallispuiston perustamisesta alueelle on jätetty aloite viimeksi muutama vuosi sitten.
 Vattajanniemi on noin 40 neliökilometrin alue, jonka kärjessä sijaitsee Ohtakarin saari ja perinteinen kalastajakylä. Niemi on Euroopan laajin ja edustavin havumetsävyöhykkeen dyyniluontotyyppien esiintymisalue. Se kuuluu harjujensuojeluohjelmaan ja osin myös rantojensuojeluohjelmaan. Se lasketaan myös maan tärkeimpiin lintualueisiin.
 Alueen omistaa Metsähallitus, Puolustusvoimat harjoittelee siellä ja lisäksi Kokkolan kaupungilla on omat intressinsä. Alueen käyttöä on ohjattu jo 10 vuotta sitten tehdyssä  hoito- ja käyttösuunnitelmassa . Jo silloin katsottiin, ettei Vattajaa voi markkinoida, koska siellä ei ole virkistyskäytön rajattomalle käytölle tilaa.
 Nyt tarkoitus on istahtaa alas ja etsiä tasapaino osapuolten kesken.
 Ohtakarin kalastajakylä sijaitsee niemen nokassa. Kalle Niskala / Yle
 Kaupunki ihmettelee
 Kokkolan kaupungin ja matkailun edustajat jakavat Metsähallituksen huolen luontoarvoista, mutta ovat tuoreesta lähestymisestä ihmeissään. Kokkola ei ole erityisesti käyttänyt Vattajaa markkinointivalttina.
 Sen sijaan sitä on hehkutettu valtakunnallisessa mediassa, sosiaalisen median kuvissa ja se  myös valittiin yleisöäänestyksessä vuoden retkipaikaksi  kolme vuotta sitten.
 Kaupunginjohtaja Stina Mattila sanookin, että alueen löydettävyys ei ole kiinni Kokkolan tekemisistä.
 – Vaikka emme laittaisi euroakaan sen markkinointiin, ihmiset löytävät Vattajan kyllä.
 Mattila kertoo kehottaneensa Metsähallitusta varautumaan esimerkiksi lähimatkailun kasvuun ja siihen, että valtakunnallinen julkisuus lisää kävijämääriä Vattajalla.
 Kokkola ei ole tekemässä Vattajasta turistirysää, mutta ei myöskään halua vaieta sitä kuoliaaksi.
 – Totta kai olemme tosi ylpeitä alueesta, ja olisi kummallista, jos sitä ei nostettaisi esille, sanoo Mattila.
 Vattajan luontoarvot ovat merkittävät. Ari Vihanta / Yle
 Matkailu haluaisi hyödyntää
 Kokkolan Matkailun toimitusjohtaja Teea Pietilä on samalla linjalla. Hän muistuttaa, että alue on tuttu paikallisille, jotka aluetta eniten käyttävätkin. Esimerkiksi ryhmämatkoja Kokkolan Matkailu ei ole järjestänyt.
 – Aika vähän markkinoinnissa on käytetty Vattajaa, joten vähän epäreilulta tuo kehotus tuntuu. Massaturismista ei ole missään vaiheessa muutenkaan kyse.
 Hän arvioi, etteivät kulutusta muutenkaan aiheuta matkailijat, vaan lähiseudun asukkaat, jotka jo tuntevat alueen. Näkyvimmillään liikenteen lisääntyminen on hellepäivinä, jolloin uimarannan tienoon tie voi olla tukossa.
 Matkailu haluaisi kyllä hyödyntää Vattajaa matkailullisesti.
 – Koen myös velvollisuudeksi kertoa, miten hieno alue täällä on, sanoo Pietilä.
 Metsähallitus ei vaadi vaikenemaan alueesta, mutta matkailuviestinnän kärki se ei saa olla. Luonnonsuojelupäällikkö  Marko Sievänen  sanoo, että kyse on Metsähallitukselle syrjävyöhykkeestä, jota ei itsekään voi markkinoida.
 Auttaisivatko pitkospuut ja parkkipaikka?
 Luontoarvojen lisäksi Metsähallitusta huolettaa turvallisuus. Yleistä virkistyskäyttöaluetta on vain siivu Ohtakarin tien pohjoispuolella, mutta liikkujat kulkevat mielellään myös Puolustusvoimien ampuma-alueen puolella, sanoo Sievänen.
 – Jos ihmiset tottuvat laajamittaisesti liikkumaan alueella, voi olla, että joku menee ampuma-alueelle puomeista ja kilvistä huolimatta. Silloin hän on hengenvaarassa.
 Sievänen muistuttaa, että luontoarvojen kannalta on hyväkin, että alueella liikutaan jonkin verran. Puolustusvoimien harjoittelun vaikutusta luontoon Metsähallitus seuraa. Jos jokin osa alueesta näyttää kärsivän, neuvotellaan harjoituksen siirtämisestä toiseen paikkaan. Vapaata virkistyskäyttöä on kuitenkin vaikea ohjata tai valvoa.
 Alueella ei ole palveluita ja perusrakenteitakin vain vähän. Kokkolan edustajat katsovatkin, että pitkospuiden, vessojen ja pysäköintialueen rakentaminen ohjaisi alueella liikkumista ja takaisi arvokkaiden luontoarvojen säilymisen.
 Kaupunginjohtaja Stina Mattila aikookin kutsua Metsähallituksen yhteiseen pöytään keskustelemaan Vattajasta.
 – Aluetta ei ole tarvetta eikä syytä piilotella. On löydettävä tasapaino kaikkien osapuolten kesken.
 Tältä näyttää Suomen suosituin retkipaikka: ainutlaatuinen hiekkaranta armeija-alueen kainalossa
 Hallinto-oikeus: Puolustusvoimien toiminta Vattajalla vaatii nykyistä laajemmat ympäristöluvat – Kokkola ilahtui päätöksestä
 Ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen: Luontoarvojen säilyttäminen Vattajalla tärkeintä

Metsähallitus haluaa Kokkolan vaikenevan vuoden retkikohteeksikin valitusta Vattajasta – "Vaikka emme laittaisi euroakaan, alue löydetään"


Summary: Postin poikkeustilanteiden johtaja kertoo, että jakelu sujuu lähipäivinä samaan tapaan kuin tänään.

Paperipostista eli kirjeistä ja aikakauslehdistä jaettiin keskiviikkona asiakkaille vain pieni osa. Sen sijaan postipakettien jakelu sujui hyvin, arvioi Postin poikkeustilanteiden johtaja  Jarmo Ainasoja  STT:lle.
 – Kirjeiden ja aikakauslehtien jakelu on onnistunut siellä täällä, toimipaikkakohtaisesti, työvoiman määrästä riippuen. Postin käsittelyyn tulleet paketit on saatu jaeltua tai jaetaan muutaman päivän viiveellä, Ainasoja kertoi.
 Hänen mukaansa näyttää siltä, että postinjakelu lähipäivinä kulkee jokseenkin samaan tapaan kuin keskiviikkona. Lakko jumiuttaa mantereidenvälisen postipakettien kuljetuksen, koska lentoposti ei Ilmailualan Unioni IAU:n tukilakon vuoksi liiku.
 Työriitaa yritettiin sovitella  tänään valtakunnansovittelijan johdolla. Ratkaisua ei saatu, ja osapuolet kokoontuvat seuraavan kerran perjantaina.
 Lue myös:   Postilakko jatkuu – Valtakunnansovittelija: "Tämä on niin vaikea työriita"

Näin postilakko vaikutti keskiviikkona: suurin osa kirjeistä ja aikakauslehdistä jäi jakamatta, paketit kulkivat paremmin


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri ilmoitti viime viikolla, että se selvittää hallituksensa puheenjohtajan Marja-Liisa Vesterisen (sd.) toimintatapoja.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin tarkastuslautakunta on päättänyt siirtää Eksoten hallituksen puheenjohtajaan  Marja-Liisa Vesteriseen  liitetyt epäselvyydet poliisin tutkittavaksi. Vesterisen epäillään syyllistyneen virkavelvollisuuden rikkomiseen tai virka-aseman väärinkäyttöön.
 Vesterinen on muun muassa puuttunut operatiiviseen toimintaan järjestämällä tutuilleen lääkäriaikoja Eksoten toimipisteisiin, vaikuttamalla tai pyrkimällä vaikuttamaan rekrytointeihin, hyödyntämällä asemaansa toimeensa liittymättömissä asioissa ja toimimalla epäasiallisesti erilaisissa yhteyksissä.
 Tarkastuslautakunta oli yksimielinen päätöksessään.
 – Pidän tapauksia vakavina, sellaisina joita ei olisi voinut jättää tutkimatta, sanoo tarkastuslautakunnan puheenjohtaja  Laura Kaijanen .
 Esimerkiksi viime kesänä nousi kohu nuorille lääkäreille suunnatusta rekrytointi-ilmoituksesta. Lääkäreille luvattiin Suomen kärkipalkkaa, loistavia työkavereita ja räätälöitävää työnkuvaa.
 Eksoten julkaiseman ilmoituksen kuvituksena hymyilee ylävartalonsa auringolle paljastanut nuori mies drinkki kädessään.
 Vesterisen mielestä ilmoitus oli sopimaton, ja hän käski poistamaan sen, ja ilmoitus poistettiin.
 Vesteriselle järjestettiin viime viikolla kuulemistilaisuus, jossa Eksoten valtuuston puheenjohtajat ja tarkastuslautakunnan puheenjohtaja keskustelivat hänen kanssaan hänen toimintatavoistaan.
 Vesterinen kiistää väitteet
 Marja-Liisa Vesterinen kiistää itseensä kohdistuneet väitteet.
 – Olen jo aikaisemmmin sanonut , että minuun kohdistuu aivan vääriä väitteitä. Olen antanut niistä valtuuston puheenjohtajille ja tarkastuslautakunnan puheenjohtajalle vastauksen ja saanut virkamiehiltä vahvistuksen, että se mitä olen sanonut pitää paikkansa, sanoo Vesterinen.
 – Tässähän vasta kysytään poliisilta, lähteekö se näistä tutkimaan. Syytettä minua kohtaan ei ole olemassa, Vesterinen jatkaa.
 Vesterinen ei pidä epäilyjä rikosepäilyinä, koska ne liittyvät operatiiviseen toimintaan.
 – Aivan yhtä hyvin nämä asianomaiset olisivat voineet kysyä minulta, miksi näin on päätetty, miksi näin on toimittu, hän jatkaa.
 Vesterinen kiistää käyttäneensä sellaista valtaa, joka hänelle ei kuuluisi.
 – En mielestäni ole käyttänyt, sanoo Vesterinen.

Eksote pyytää poliisia tutkimaan hallituksensa puheenjohtajan toimia – tutuille järjestettyjä lääkäriaikoja, rekrytointiin puuttumista, epäasiallista toimintaa


Summary: Lyhyet koodarikoulutukset tarjoavat perustutkintoa nopeamman väylän alan vaihtamiseen tai sijoittumiseen uudenlaisiin tehtäviin.

Emmi Pöyhönen , 29, on nyt reilun parin kuukauden ajan opiskellut tosissaan koodauksen perusteita.
 – Välillä on saanut yömyöhään naputella koodia, että on vaatinut todella paljon opiskelua vapaa-ajalla, Savonia Code Academyn opiskelija Pöyhönen kertoo.
 Pöyhönen on kouluttautunut terveystieteiden maisteriksi, mutta äitiyslomalla ajatukset alkoivat kääntyä alaan, jossa olisi parempi työllisyystilanne. Nyt haaveissa on työpaikka ohjelmointialalla.
 – Koko ajan on puhetta, että koodareista on pulaa. Mielestäni tämä on kehittyvä, ala, jossa saan kehittää ja haastaa itseäni, Pöyhönen sanoo.
 Pöyhönen ja sadat muut hänen kaltaisensa ovat tänä syksynä aloittaneet täsmäkoulutuksissa, joiden avulla pyritään helpottamaan koodaripulaa Suomessa.
 Savonia Code Academyn lähiopetus keskittyy teoriaan. Tehtäviä tehdään pääsääntöisesti itsenäisesti omalla ajalla. Tuntia vetää lehtori Jussi Koistinen. Sami Takkinen / Yle
 Savonia-ammattikorkeakoulun Savonia Code Academy keskittyy kouluttamaan osaajia web-puolen ohjelmointiin, eikä aiempaa osaamista vaadita. Yhdeksän kuukauden lyhyt täydennyskoulutus valmistaa erityisesti juniorikoodarin toimenkuvaan.
 – Koulutettavat saavat perustiedot, jotta he voivat työllistyä ja työelämässä pääsevät oppimaan lisää asiasta, Savonia-ammattikorkeakoulun lehtori  Jussi Koistinen  kertoo.
 Emmi Pöyhösellä ei ollut lähes ollenkaan aiempaa osaamista koodaamisesta ennen koulutuksen aloittamista.
 – Minua kiehtoo ongelmanratkaisu ja monessa lähteessä kerrottiin, että ohjelmointi on nimenomaan sellaista. Tähän saakka tämä on ollut sitä mitä oletin, Pöyhönen kertoo.
 Yritykset rekrytoivat jatkuvasti
 It-alalle oli keskimäärin 2–5 työpaikkaa auki yritystä kohti vuonna 2017. Tämä selviää Tieto- ja viestintätekniikan ammattilaiset (Tivia) ry:n uusimmasta  it-uratutkimuksesta .
 Työvoimatarvetta oli muun muassa pilvipalveluiden, tietoturvan, ohjelmoinnin, ohjelmistokehityksen ja data-analytiikan osaajille.
 Toisaalta it-alalla on kysyntää myös työntekijöille, joilta vaaditaan sekä tietotekniikan osaamista että jonkin tietyn toimialan syvällisen tuntemuksen.
 – Yritykset, jotka tuottavat ohjelmistoja terveydenhoitoalalle, tarvitsevat työntekijöitä, joilla on terveydenhoitoalan taustaa, mutta ovat myös kiinnostuneita tietotekniikasta. Sama koskee myös muitakin aloja, Karelia-ammattikorkeakoulun lehtori  Petri Laitinen  kertoo.
 Ohjelmisto-osaamista tarvitaan monilla toimialoilla. Sami Takkinen / Yle
 Pelkkä taito koodata ei siis välttämättä riitä.
 – Kyllä se on kova kombinaatio, jos osaa ohjelmoida tai suunnitella ohjelmistoja ja pystyy hahmottamaan jonkin tietyn toimialan logiikan, Tivian toimitusjohtaja  Jussi Nissilä  huomauttaa.
 Koodaripulan paikkaamiseksi opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi viime vuonna korkeakouluille noin  19 miljoonan erityisavustukset  koulutusten järjestämiseen. Pääasiassa toteutukset ovat lyhytkestoisia koulutuksia työelämän tarpeisiin.
 – Digitalisaatio koskee kaikkia ammatteja tavalla tai toisella. Tutkintoon tähtäävä koulutus, joka kestää 3,5 vuotta tai enemmän, on liian hidas tapa vastata työelämän kysyntään, Laitinen sanoo.
 Joensuussa toimiva Karelia-ammattikorkeakoulu on yksi avustuksen saaneista oppilaitoksista. Karelian, Savonian ja Itä-Suomen yliopiston yhteinen itäsuomalainen SmartICT-hanke sai noin 1,5 miljoonaa euroa.
 Käytännössä korkeakoulut ovat järjestäneet itsenäisesti omat koodarikoulutuksensa, joiden laajuudet vaihtelevat 20–60 opintopisteen välillä.
 Savonia Code Academyn opiskelija Andrei Kolmakow pitää lyhyttä täsmäkoulutusta hyvänä vaihtoehtona päivittää osaamistaan työn ohessa. Sami Takkinen / Yle
 Lyhyet koulutukset eivät riitä pelkästään
 Ohjelmistoala muuttuu jatkuvasti ja työntekijöiden osaaminen voi vanhentua äkkiä. Tämän takia koodareiden on tärkeä ylläpitää omaa osaamistaan.
 – Työmarkkinoilla jo olevan työvoiman osaaminen vaatii päivittämistä säännöllisesti. Voi olla, että aiemmin koulutettujen ohjelmisto- ja digiosaajien osaaminen on osittain tai kokonaan vanhentunut, Tivian toimitusjohtaja Jussi Nissilä sanoo.
 Savonia Code Academyn opiskelija  Andrei Kolmakow  on työskennellyt viimeiset parikymmentä vuotta ict-alalla tehden muun muassa myyntiä. Lyhyt täsmäkoulutus työn ohessa on hänen mielestään hyvä tapa päivittää osaamista ja lisätä ymmärrystä alasta, vaikka työt jatkuvat ennallaan.
 – Viimeksi olen ohjelmoinut joskus 25 vuotta sitten. Nyt pääsee jyvälle siitä, mitä se tämän päivän koodaaminen tarkoittaa, Kolmakow kertoo.
 Kihon toimitusjohtaja Antti Koponen (vas.) ja ohjelmistosuunnittelija Miika Antikainen tarkastelevat yhdessä koodia. Sami Takkinen / Yle
 Lyhyet täsmäkoulutukset paikkaavat osaltaan koodaripulaa, mutta työnantajan näkökulmasta ne eivät pelkästään riitä.
 – Tarvitaan syvällisempää osaamista ja kiinnostuneisuutta tähän alaan. Pelkällä koulussa opiskelulla ei kaikkea saada, mutta jos se koodikipinä syttyy, niin se on hyvä asia, kuopiolaisen teknologiayhtiön Kihon toimitusjohtaja  Antti Koponen  kertoo.
 Millä keinoin koodaripulaan tulisi vastata? Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka.
 Lue lisää aiheesta:
 Kilpailu koodareista on nyt veristä: pelkkä kova palkka ei riitä, vaan työntekijöitä houkutellaan myös parturipalveluilla ja nimikko-oluella
 Jopa 10 000 työpaikkaa koodareille, mutta tekijät puuttuvat – "Vaatii kaikkien osapuolten aktivoitumista"

Emmi Pöyhönen, 29, opiskelee koodariksi yhdeksässä kuukaudessa ilman aiempaa kokemusta – täsmäkoulutus voi helpottaa it-alan työvoimapulaa


Summary: Ruotsi erottautuu muista Pohjoismaista ampumisrikosten määrässä. Suomessa tehdään kuitenkin kolmannes enemmän henkirikoksia.

Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti (Krimo)

Ruotsin poliisilla on suuria vaikeuksia selvittää paljon kansainvälistäkin huomiota herättäneitä ammuskeluja.
 Poliisin tilastojen mukaan Malmön rikollisjengien ammuskeluissa tapettiin vuosina 2011–2018 yhteensä 38 ihmistä. Näistä henkirikoksista poliisi on kuitenkin onnistunut  Aftonbladetin mukaan  selvittämään vain kuusi, eli 16 prosenttia.
 Samaan aikaan Tukholmassa rikollisjengien väkivalta johti 61 murhaan ja Göteborgissa 29 murhaan. Tukholmassa näistä on onnistuttu tähän mennessä selvittämään 20 prosenttia ja Göteborgissa 24 prosenttia.
 – Tämä on paheksuttavaa. Meidän on onnistuttava paremmin rikosten selvittämisessä, jotta ihmiset voivat kokea meidän onnistuvan ja välittävän, kommentoi selvitysprosenttia jengirikollisuuteen erikoistunut poliisikomisario  Gunnar Appelgren  Aftonbladetille.
 Ruotsin rikollisjengien tekemisten selvittämistä vaikeuttaa se, että usein niin uhrit kuin todistajatkin vaikenevat. Syynä tähän voi olla niin rikollisten pelko kuin poliisia kohtaan tunnettu epäluottamuskin.
 Maaliskuussa 2017 Tukholman Kistassa löytyi autosta ammuttuna kaksi miestä. Jessica Gow / EPA
 Pohjoismaisessa vertailussa Ruotsi erottuu selvästi
 Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin Krimon tekemän  pohjoismaisen vertailun  perusteella Ruotsissa pystyttiin vuosina 2007–2016 ratkaisemaan kaikista henkirikoksista 83 prosenttia.
 Tanskassa ja Norjassa vastaava luku oli 97, Suomessa 99 ja Islannissa peräti 100 prosenttia.
 European Journal of Criminologyssa  julkaistu henkirikosten ratkaisemista vertaillut selvitys osoittaa, että Hollannissa selvitysprosentti oli vuosina 2009–2014 vielä Ruotsiakin huonompi, 77,1 prosenttia.
 Sen sijaan Sveitsissä selvitysprosentti oli 95.
 Ruotsissa tapetaan ampumalla naapurimaita useammin
 Kun verrataan ampumalla tehtäviä tappoja ja murhia, eroaa Ruotsi selvästi pohjoismaisista naapureistaan, kertoo Krimon vertailu. Ruotsissa 26 prosenttia henkirikoksista tehtiin vuosina 2007–2016 ampumalla, ja tilanne on heikentynyt nopeasti viime vuosina.
 Ampumiset keskittyvät kolmen suurimman kaupungin, Tukholman, Malmön ja Göteborgin, alueille ja liittyvät suureksi osaksi jengirikollisuuteen.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Krimon vertailu päättyy vuoteen 2016, mutta Ruotsin virallisista rikollisuustilastoista vastaavan  Rikoksentorjuntaneuvoston Brån  mukaan ampuma-aseella tehtyjen henkirikosten määrä jatkoi kasvuaan myös vuosina 2017 ja 2018.
 Vuonna 2018 ampuma-aseita käytettiin Brån mukaan jo 43 henkirikoksessa ja ampumalla tehtiin 40 prosenttia Ruotsin henkirikoksista.
 Muissa Pohjoismaissa ampumalla tehtiin vuosina 2007–2016 Krimon vertailun perusteella 8–17 prosenttia henkirikoksista.
 Pohjoismaiden yleisin tappoväline edelleen teräase
 Erityistä Ruotsille on myös se, että poikkeuksellisen suuri osuus julkisella paikalla, kuten kadulla tai puistossa tehtävistä henkirikoksista tehdään ampumalla. Ruotsissa tällaisista henkirikoksista peräti 46 prosenttia tehdään ampuma-aseella, kun Suomessa vastaava osuus on 20 ja Tanskassa 18 prosenttia.
 Ruotsissa tapetaan ihmisiä ilman asetta – eli esimerkiksi lyömällä tai kuristamalla – selvästi harvemmin kuin naapurimaissa. Ruotsissa tällaisten henkirikosten osuus on Krimon vertailussa 16 prosenttia, kun Suomessa ja Tanskassa se on neljännes ja Norjassa ja Islannissa kolmannes.
 Yleisin murhaan ja tappoon käytetty ase Pohjoismaissa on edelleen teräase. Kun mukaan lasketaan kirves, oli teräaseiden osuus tutkimusaikana 40–50 prosenttia.
 Suomi Itä-Eurooppaa, muut Pohjoismaat Länsi-Eurooppaa
 Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin tekemässä  pohjoismaisessa vertailussa  Suomikin erottuu monella mittarilla selvästi naapureistaan.
 Suomessa tehdään henkirikoksia 30 prosenttia enemmän kuin Ruotsissa ja Tanskassa, joissa puolestaan tehdään henkirikoksia 30 prosenttia enemmän kuin Norjassa ja Islannissa. Kun määrät suhteutetaan asukaslukuun, ero on vieläkin selvempi.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin  Henkirikoskatsaus 2018  kertoo, että henkirikollisuuden taso on Suomessa Euroopan unionin yhdeksänneksi korkein. Määrä on myös keskimääräistä korkeampi kaikkien kehittyneiden teollisuusmaiden vertailussa.
 Suomi erottuu muista Pohjoismaista myös tappojen ja murhien tapahtumapaikkojen vuoksi. Kun Suomessa henkirikokset tehdään pohjoisen ja idän maaseudulla ja pikkukaupungeissa, niin muissa maissa henkirikokset keskittyvät suuriin kaupunkeihin.
 Tässä suhteessa Suomen tilanne muistuttaa tutkijoiden mukaan Itä-Eurooppaa ja muiden Pohjoismaiden Länsi-Eurooppaa.
 Yhteistä kaikille viidelle maalle on se, että työttömät, päihteitä väärinkäyttävät miehet ovat yliedustettuina niin tekijöiden kuin uhrienkin joukossa. Niin Suomessa, Ruotsissa kuin Islannissakin alkoholi esittää keskeistä roolia henkirikoksissa. Tanskassa alkoholilla on maltillinen ja Norjassa vähäinen rooli.
 Poliisi tutki marraskuussa 2018 Kööpenhaminassa paikkaa, jossa entinen Los Guerreros -rikollisjengin johtaja ammuttiin hengiltä.  Mathias Oegendal / EPA
 Maahanmuuttajilla yliedustus tekijöinä ja uhreina
 Maahanmuuttajat korostuvat kaikkien Pohjoismaiden henkirikostilastossa kantaväestöä suuremmalla osuudella rikostentekijöinä. Tämä osuus vaihteli vuosina 2007–2016 kuitenkin suuresti eri Pohjoismaissa.
 Suomessa maahanmuuttajien osuus tekijöistä oli 8,9 prosenttia. Islannissa vastaava osuus oli 13,2 ja Tanskassa 25,5.
 Ruotsissa maahanmuuttajien osuus tekijöistä oli 37,7 ja Norjassa 38,5 prosenttia.
 Maahanmuuttajilla on yliedustus myös henkirikosten uhrien joukossa. Kaikista tappojen ja murhien uhreista maahanmuuttajia on Norjassa 35,7, Ruotsissa 32,5 ja Tanskassa 24,8 prosenttia.
 Vuosina 2007–2016 vastaava luku oli Suomessa 5,2 ja Islannissa 12,5 prosenttia.
 Poliisit ja ensihoitajat saapuivat joulukuussa 2016 Norjan Kristiansandissa koululle, jonka läheltä oli löydetty nainen ja poika kuoliaaksi puukotettuna. Tor Erik Schroder / EPA
 Kun henkirikosten maahanmuuttajataustaiset uhrit suhteutetaan sataa tuhatta ihmistä kohden, on luku Norjassa peräti 2,08, Ruotsissa 1,58, Tanskassa 1,42 ja Islannissa 1,15.
 Suomessa vastaava luku on 1,48. Suomea lukuun ottamatta maahanmuuttajia koskevat luvut ovat Pohjoismaissa synkemmät kuin koko kansaa koskeva suhdeluku.
 Maahanmuuttajien osuus Pohjoismaiden väestöstä vaihtelee Suomen noin viidestä prosentista Ruotsin noin 15 prosenttiin.
 Lue myös:
 Harva uskoo Malmössä rikollisryhmien väkivallan kierteen loppumiseen – Tanska puolestaan katsoo, että rajatarkastukset patoavat rikollisuutta
 Kriminologi Ruotsin räjähdyksistä: Täysin poikkeuksellista, ei tällaista tapahdu kuin sota-alueilla
 Ruotsi naapuriensa hampaissa – Räjähdeiskua säikähtänyt Tanska pohtii rajatarkastuksia, Norja haluaa ruotsalaisen äärioikeiston kuriin

Poliisi on selvittänyt Malmön 38 jengimurhasta vasta kuusi – Ruotsi  rikosvertailussa omaa luokkaansa, mutta henkirikoksia tehdään eniten Suomessa


Summary: Turkki ostaa Venäjältä Natoa uhkaavia asejärjestelmiä ja sotii Syyriassa. Presidentti Trumpin odotetaan ottavan hänet avosylin vastaan.

Presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  saapuu Washingtoniin hetkellä, jolla Yhdysvaltain ja Turkin suhteet ovat veitsenterällä.
 Puhuvatko presidentti  Donald Trump  ja Erdogan maailmanpolitiikkaa ravistelevista kiistoistaan tiedotustilaisuudessa vai päätyykö Trump kommentoimaan vain virkarikostutkintaansa?
 Seuraa tiedotustilaisuutta suorana yllä olevasta videosta noin kello 22 jälkeen.
 Lue tästä jutusta, mistä kaikesta presidentit voivat keskustella tapaamisellaan.
 Presidentti Trump on kohdellut Turkin äkkipikaista presidentti Erdoğania maltilla, vaikka tämän Venäjä-suhteet uhkaavat Natoa ja Turkin joukot hyökkäsivät Yhdysvaltain tukemien kurdien alueelle. Saul Loeb / AFP
 Aasian länsireunalla olevan Nato-maan äkkipikainen johtaja saapuu Yhdysvaltoihin maailmanpolitiikan arvaamattomana muokkaajana.
 Turkki tekee Nato-liittolaistensa vastustuksesta huolimatta kauppoja S400-ilmatorjuntajärjestelmästä Venäjän kanssa. Se on myös tunkeutunut Pohjois-Syyriaan sotimaan Yhdysvaltain tukemia kurdeja vastaan.
 Washingtonissa muistetaan hyvin myös edellinen vierailu puolitoista vuotta sitten, kun Erdoğanin henkivartijat mukiloivat mieltään osoittaneita kurdeja sairaalakuntoon.
 Presidentti Donald Trumpin odotetaan kuitenkin ottavan virkaveljensä vastaan vieraanvaraisissa merkeissä. Trumpin arvioidaan viihtyvän paremmin autoritääristen, niin sanottujen kovien johtajien kanssa kuin esimerkiksi muiden länsimaiden johtajien kanssa.
 Molemmat valtiomiehet tunnetaan räiskyvästä keskustelutyylistään. Lämmin suhde kauhistuttaa muun muassa monia Yhdysvaltain kongressin jäseniä.
 – Nämä kaksi johtajaa kokevat hengenheimolaisuutta kovina presidentteinä. Yhdysvaltain ja Turkin suhteissa Erdoğanin ja Trumpin suhde on oikeastaan ainoa toimiva osa. Hallinnon väliset suhteet ovat rapautuneet ja maiden välillä on todellista vihaa, arvioi Washingtonin Lähi-Idän instituutin Turkki-tutkimusohjelman johtaja  Soner Cagaptay  uutistoimisto Reutersille.
 Deutsche Wellen  haastattelussa turvallisuusasiantuntija  Max Hoffman  arvioi, että Erdoğan haluaa paistatella maailmanpolitiikan ytimessä olevana merkittävänä johtajana.
 – Erdoğan haluaa näyttää, että itsevaltaisesta käytöksestään huolimatta hän ei ole kansainvälinen hylkiö. Trump antaa tälle mielellään tilaa hylättyään jopa näennäisen kiinnostuksen demokratiaa tai ihmisoikeuksia kohtaan, Washingtonissa toimivan Center for American Progress -ajatushautomon kansallisen turvallisuuden johtaja  Max Hoffman  sanoo.
 Nato pelkää, että Venäjä vakoilee Naton järjestelmiä Turkille kauppaamallaan S-400-ilmatorjuntaohjusjärjestelmällä. Yuri Kochetkov / EPA
 Turkin asekaupat Venäjältä uhka Natolle
 Turkin ja Yhdysvaltain välejä kiristävät niin asekaupat kuin Turkin tunkeutuminen Syyriaan.
 Trumpin odotetaan suostuttelevan Erdoğania luopumaan yli kahden miljardin euron arvoisesta S-400-ilmatorjuntaohjusjärjestelmän kaupasta Venäjän kanssa. Välineitä tuoneet ensimmäiset venäläiset rahtikoneet laskeutuivat pääkaupungin Ankaran läheiselle lentokentälle heinäkuussa.
 Nato pelkää, että Venäjä hankkii järjestelmän avulla tietoa Naton käyttämien F-35-hävittäjien tunnistamisesta ja seuraamisesta. Yhdysvallat pysäyttikin Turkin tilaamien F-35-hävittäjien toimitukset ja ilmoitti lopettavansa turkkilaisten hävittäjälentäjien valmennuksen.
 – F-35 ei voi toimia yhdessä Venäjän tiedustelua tekevän järjestelmän kanssa, jonka avulla haetaan tietoa F-35:n pitkälle kehittyneistä ominaisuuksista, sanoi Valkoisen talon tiedottaja  Stephanie Grisham  kesällä.
 Turkki valmisti osia hävittäjiin, joten Yhdysvaltain puolustusministeriö ilmoitti etsivänsä uusia tavarantoimittajia Turkin tilalle. Venäläisvalmisteisena järjestelmänä S-400 ei myöskään ole yhteensopiva Naton järjestelmien kanssa.
 Presidentti Trump määräsi Yhdysvaltain joukot lähtemään Pohjois-Syyriasta ennen Turkin joukkojen tunkeutumista alueelle. EPA
 Turkin asekaupat vihollisleiristä ovat suututtaneet Yhdysvaltain kongressia ja johtoa. Yhdysvaltain puolustusministeri  Mark Esper  sanoi kesällä, että Turkki aliarvioi Yhdysvaltoja ostamalla S-400-järjestelmän.
 Presidentti Erdoğan totesi kuitenkin, että presidentti Trump oli luvannut Osakassa, että Yhdysvallat ei ryhdy pakotteisiin Turkkia vastaan. Yhdysvallat ei ole toistaiseksi asettanut pakotteita Turkkia vastaan.
 Trump ei vaikuta välittävän Syyriaan tunkeutumisesta
 Trumpin ja Erdoğanin odotetaan myös keskustelevan Turkin tunkeutumisesta Syyriaan.
 Yhdysvallat veti joukkonsa Pohjois-Syyrian kurdialueilta juuri ennen kuin Turkin joukot hyökkäsivät alueelle lokakuussa. Turkki ilmoitti aikovansa tehdä alueesta turvavyöhykkeen, jolle se siirtää Turkkiin saapuneita syyrialaisia pakolaisia.
 Turkki haluaa puhdistaa alueen siellä olevista kurditaistelijoista, ja yli satatuhatta ihmistä on joutunut jättämään kotinsa.
 Yhdysvaltain vetäytyminen on kuohuttanut jopa republikaanisen puolueen edustajia.
 – Mielestämme tässä tilanteessa on erityisen sopimaton hetki presidentti Erdoğanin vierailulle Yhdysvalloissa. Kehotamme Teitä perumaan kutsun, republikaani- ja demokraattiedustajien joukko kirjoitti Trumpille viime viikolla.
 Hyökkäys ja Yhdysvaltain vetäytyminen ovat herättäneet laajaa arvostelua. Yhdysvaltain ulkoministeriön edustajan mukaan Erdoğanin tapaaminen on osa Syyrian herkän tilanteen vaatimaa diplomatiaa.
 Presidentti Trumpin toimet ovat kuitenkin pysyneet vaisuina. Hän lähetti Erdoğanille kirjeen, jossa hän pyysi tätä pysymään poissa Syyriasta. "Älä ole kovis! Älä ole tyhmä", Trump kirjoitti.
 Erdoğanin kerrotaan heittäneen kirjeen roskiin.
 Virkarikostutkinta varjostaa vierailua
 Erdoğanin saapuminen osuu hetkeen, jolloin virkarikostutkinnassa rimpuileva presidentti Trump tarvitsee tukijoita kotimaan politiikassa. Juuri ennen Erdoğanin saapumista kongressin tiedusteluvaliokunta on kuullut todistajia Trumpia vastaan.
 Edustajainhuone osoitti Erdoğanin vastaisen kantansa äänestämällä lokakuussa armenialaisten kansanmurhan tunnustamisen puolesta. Turkki ei tunnusta, että sen kuolemanpartiot surmasivat ottomaanien vallan aikana vähintään satojatuhansia armenialaisia.
 Erdoğan haluaa Fethullah Gülenin
 Yhdysvaltain ja Turkin välillä riittää selviteltävää.
 Yhdysvallat haluaa Turkin vapauttavan pidättämiään Yhdysvaltain konsulaatin turkkilaisia työntekijöitä.
 Turkki taas haluaa, että Yhdysvallat luovuttaa sille islamilaisen saarnaajan  Fethullah Gülenin , jota presidentti Erdoğan pitää vuoden 2016 epäonnistuneen vallankaappauksen suunnittelijana.
 Fethullah Gülen kiistää syytökset osallistuudestaan vuoden 2016 vallankaappaukseen. Yle
 Erdoğanin odotetaan myös hakevan loppua turkkilaisen Halkbank-pankin syytteille. Halkbankia syytetään Iranin vastaisten pakotteiden kiertämisestä siirtämällä laittomasti miljardien arvosta Iranin öljyrahoja.
 Turvamiehet mukiloivat kurdeja Washingtonissa
 Presidentti Erdoğanin puolentoista vuoden takainen vierailu Yhdysvaltoihin muistetaan yhä hyvin.
 Erdoğanin henkivartijat mukiloivat Washingtonissa, Turkin lähetystön lähellä rauhallisesti mieltä osoittaneita kurdeja, muun muassa naisia, lapsia ja vanhuksia. Kaksi loukkaantunutta sai pahoja aivovammoja.
 Brittilehti  The Guardian  kertoo, että äskettäin julkistettujen virallisten tietojen mukaan turkkilaiset pahoinpitelivät myös yhdeksän Yhdysvaltain turvalllisuuspoliisia sairaalahoitoon.
 Tänään kurdit aikovat saapua osoittamaan mieltä entistä isommin joukoin Washingtonissa. Mukaan odotetaan myös armenialaisia ja Turkin toisinajattelijoita. He protestoivat vähemmistön kohtelua ja Turkin tunkeutumista Syyriaan, Trumpin tukea Erdoğanille ja väkivaltaisten turvamiesten välttymistä syytteiltä.

Trump tapaa Erdoğanin, vaikka Nato-kumppani kosiskelee Venäjää – Voit seurata presidenttien lehdistötilaisuutta täältä


Summary: Hallitus haluaa Suomesta hiilineutraalin. Tutkijoiden mukaan tavoite tarkoittaisi isoja muutoksia muun muassa maatalouteen.

Ylen tietojen mukaan laskelma Suomen hiilinieluista on muuttunut olennaisesti vielä keväällä arvioidusta. Hallituspuolueissa nähdään, että muutos ei ainakaan helpota päättäjien työtä hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuonna 2035.
 Kyse on Luonnonvarakeskus Luken tekemästä laskelmasta, jossa on laskettu hiilinielujen muuttumista tulevaisuudessa. Luke on päivittänyt aiempia laskelmiaan, ja alustavat tiedot julkaistaan perjantaina.
 Hiilineutraalius tarkoittaa, että vuonna 2035 Suomi ei enää kuormittaisi ilmakehää, kun nielut, suurimpana niistä metsät, sitoisivat hiiltä saman verran kuin sitä pääsee ilmaan eri päästölähteistä.
 Perjantaina saadaan myös ensimmäisiä arvioita, mitä päästöjen vähentäminen voisi maksaa kansantaloudelle. Silloin julkaistaan hallituksen tilaamat skenaariot, joissa tutkimuslaitokset ovat VTT:n johdolla arvioineet mahdollisia tapoja saavuttaa hiilineutraalius.
 Myös tutkijoiden käyttämät päästövähennysmallit ovat hätkähdyttäneet puolueita, kun asiaa on esitelty niille alustavasti hallituksen ilmasto- ja energiapoliittisessa ministerityöryhmässä. Ryhmässä ovat edustettuina kaikki hallituspuolueet: SDP, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP.
 Luonnonvarakeskuksen laskelmissa todella suuri muutos
 Yle on saanut eri lähteistä alustavia tietoja Luken hiilinielulaskelmasta ja VTT:n tulevaisuusskenaarioista. Tiedot perustuvat Ylen kuulemiin toisen käden lähteisiin.
 Luken a iemmassa arviossa  vuoden 2035 nielun suuruus oli noin 35 Mt co2. Tuoreessa, vielä julkaisemattomassa arviossa luku on Ylen tietojen mukaan vain 17,9 Mt co2 .
 Mittayksikkö on hiilidioksiditonniekvivalenttia, joka tarkoittaa hiilidioksidiksi muunnettuja kasvihuonekaasuja. Vuonna 2035 hiilinielu sitoisi siis 17,9 miljoonaa hiilidioksiditonnia vastaavan määrän kasvihuonekaasuja.
 Aiemmin Luke arvioi myös, että vuonna 2050 nielu olisi noin 50 Mt co2, mutta nyt luku on pudotettu 25,6:een.
 Vertailun vuoksi, Luken arvio tämänhetkisen nielun suuruudesta on nyt 23,5 Mt co2. Vielä keväällä Luke arvioi, että vuonna 2020 nielut sitoisivat 30,8 miljoona tonnia kasvihuonekaasuja.
 Nielut ovat laskelmia ja niihin vaikuttavat esimerkiksi oletukset metsän kasvusta, metsähakkuista ja istutuksista. Mitä kauemmas tulevaisuutta ennakoidaan, sitä epävarmemmaksi laskelma käy.
 Luke selittää yllätystä: Tausta-aineisto muuttui
 Nielulaskelman muutos oli puolueille yllätys. Luken laskelmat ovat eläneet aiemminkin, mutta näin suuri muutos hämmästyttää sekä poliitikkojen että tutkijoiden keskuudessa.
 Tutkijat ja poliitikot odottavat Luken kertovan perjantaina, mistä laskelmien radikaali muuttuminen johtuu.
 Luken keväisissä skenaarioissa hiilinielu näytti tulevaisuudessa vain kasvavan, vaikka hakkuita olisi lisätty. Nyt suunta on toinen: jos hakkuita lisätään, nielu pienenee.
 Puolueissa myös epäillään, voiko laskelmiin ylipäätään luottaa, jos heitot ovat tätä suuruusluokkaa.
 Yle kysyi Lukelta, mistä uusien, vielä alustavien laskelmien muutokset edellisiin verrattuna johtuvat.
 – Uusi laskelma pohjautuu tuoreimpaan mitattuun metsävaratietoon ja hakkuutähdemalli on päivitetty, Luken tutkimusylijohtaja  Antti Asikainen  sanoo.
 Tuoreimmassa on Asikaisen mukaan käytetty vuosien 2013–2017 metsäninventointiaineistoa. Edellinen laskelma perustui vuosien 2009–2013 aineistoon.
 Muutamina viime vuosina Suomen metsissä on hakattu paljon, mikä on pienentänyt metsien hiilivarastoa.
 VTT:n alustavat skenaariot: radikaaleja päästöleikkauksia
 Hallituksella ei vielä ole suunnitelmaa, miten hiilineutraaliuteen päästään vuonna 2035. Työvoima- ja elinkeinoministeriö tekee yhdessä teollisuuden kanssa tiekarttoja, miten päästöjä voisi vähentää.
 Liikenneministeriössä taas on alettu suunnitella, kuinka liikenteestä tehtäisiin “vähähiilistä”. Tammikuussa hallitus aikoo istua yhteiseen pöytään miettimään päästövähennyksiä toden teolla.
 Päästöjen vähentämisen tapa pitäisi olla selvillä vuonna 2021, kun hallitus on kautensa puolivälissä.
 VTT hahmotteli keväällä , miten Suomi voisi päästä hiilineutraaliksi vuoteen 2050. Vain yhdessä tutkijoiden tekemistä neljästä tulevaisuudenkuvasta Suomi saisi päästöt ja nielut tasapainoon vuosina 2030–2040.
 Lasse Isokangas, Joonas Haverinen / Yle
 Antti Rinteen  (sd.) hallitus päätti kiristää hiilineutraaliustavoitetta.
 Tutkijat ovat kasanneet pikavauhtia kaksi skenaariota, miten Suomesta voisi tulla hiilineutraali jo vuonna 2035. Päästövähennykset olisi saatava aikaan kireässä aikataulussa. 15 vuodessa nielujen kasvattamisen varaan ei voi laskea yhtä paljon eikä tekniikan kehittyminen ehdi ratkaista ongelmia niin paljon kuin pidemmällä aikavälillä.
 Pian valmistuviin skenaariohin perehtynyt tutkija arvioi, että vielä julkaisemattomien skenaarioiden ehdotukset päästövähennyksiksi ovat radikaaleja juuri siksi, että nielut ovat edellisiin näkymiin verrattuna pienentyneet niin paljon.
 Jo keväällä julkaistuissa, vuoteen 2050 ulottuvissa näkymissä päästövähennykset olisivat vaatineet iso yhteiskunnallista muutosta. Esimerkiksi lihansyönnin oletettiin vähenevän tuntuvasti, ja hiilidioksidin talteenotto ja varastointi oli yksi keino päästöjen kuriin saamiseksi.
 Nyt ollaan kuitenkin vielä monta piirua tiukemman muutoksen edessä, kun päästövähennysten on tapahduttava vain 15 vuodessa: teollisuuden olisi uusittava laitteitaan nopeammin, liikenteessä pitäisi pian siirtyä pois raakaöljystä jalostetuista polttoaineista.
 Kovin tarkkoja laskelmia hiilipäästöjen vähentämisestä ei voi tehdä. Siihen vaikuttavat, miten tekniikka kehittyy, miten kuluttajat muuttavat käytöstään ja mitä poliitikot päättävät.
 Maataloudessa varauduttava suuriin muutoksiin
 Suomen nykyisistä hiilipäästöistä valtaosa tulee energiasektorilta. Päästöjä tulee runsaasti myös maataloudesta sekä teollisuuden prosesseista.
 Energiasektorin sisällä taas päästöistä isoin osa tulee energian tuotannosta ja kotimaan liikenteestä.
 Ylen tietojen mukaan tutkijoiden tuoreissa skenaarioissa esimerkiksi maatalous olisi ison muutoksen edessä. Jos kuluttajat haluaisivat ilmastosyistä vähentää lihan syömistä, maatalous ei tuottaisi enää niinkään naudan- ja sianlihaa vaan esimerkiksi kauraa ja kasviproteiineja. Tämä vähentäisi päästöjä.
 Hallitus aikoo vähentää päästöjä eri päästölähteistä. Eniten päästöjä tulee energiasektorilta, toiseksi eniten maataloudesta. Tommi Parkkinen / Yle
 Jos taas lihaa syötäisiin ja tuotettaisiin kuten ennenkin, päästöjä pitäisi vähentää muualta.
 Myös  ilmastopaneeli on arvioinut , että päästöleikkauksia pitää kiristää, jos hallitus aikoo päästä tavoitteisiinsa. Ilmastopaneelin mukaan tavoitteen saavuttaminen on mahdollista.
 VTT:n johdolla tehdyissä laskelmissa on nyt ensi kertaa arvioitu myös, mitä päästövähennystavoitteen saavuttaminen maksaisi kansantaloudelle.
 Puolueet kuitenkin muistuttavat, että skenaariot eivät ole poliittisia ohjelmia. Ne on tarkoitettu vain avuksi päätöksentekoon.
 Yleensä päästövähennysten logiikka on, että leikkauksia on helpointa saada aikaan siellä, missä päästöjäkin on paljon. Hallituspuolueissa ajatellaan tällä hetkellä, että päästöjä pitäisi leikata joka sektorilta.
 Lue myös:
 Luonnonvarakeskus paljastaa: Ilmastolaskelmat metsähakkuista eivät pidä paikkaansa – Ei ole mitään lupausta, että Suomessa voitaisiin hakata yli 80 miljoonaa kuutiota metsää

Hiilinielulaskelma yllätti hallituspuolueet – uudessa laskelmassa nielut putoavat puoleen, päästövähennyksiä etsittävä rutkasti arvioitua enemmän


Summary: Suunnitelmilla alkaa olla jo kiire, jos Suomi mielii osallikseksi EU-rahoista.

Nopein junayhteys Oulun ja Helsingin välillä kestää 5 tuntia 24 minuuttia tuntia ja se on monelle liikaa. Niinpä Oulu-Helsinki-väli onkin Suomen ylivoimaisesti suosituin lentoyhteys. Ilmateitse matkustajia on reitillä vuosittain noin miljoona.
 Vaikka junalla matkustaminen on hidasta, sen suosio on silti kovassa kasvussa. Esimerkiksi lokakuussa Helsingin ja Oulun välillä tehtiin junamatkoja 43 prosenttia viime vuotta enemmän. Kasvu on Suomen suurinta.
 Vuosittain junamatkustajia Oulun ja Helsingin välillä on yli 1,1 miljoonaa. Tähän tulee päälle erittäin vilkas tavarajunaliikenne, joka hidastaa matkustajajunien kulkua.
 Tavaraliikenteen määrä Oulu-Kokkola-välillä on Suomen toiseksi suurin, 7,5 tonnia vuodessa.
 Oulusta on tavoiteltu nopeaa junayhteyttä Tampereelle ja Helsinkiin jo vuosia. Tampereelle matka-ajaksi tavoitellaan kolmea tuntia ja Helsinkiin neljää tuntia.
 Neljän tunnin yhteys Oulun keskustasta Helsingin keskustaan tarjoaisi aidon vaihtoehdon lentoliikenteelle. Samalla se voisi auttaa vähentämään Suomen liikennepäästöjä.
 Mutta miksi rahaa pohjoisen nopealle yhteydelle ei ole herunut?
 Oulusta halutaan päästä rataa pitkin Ruotsiin ja nopeasti Helsinkiin
 Toiveet nopeasta junayhteydestä heräsivät jälleen hallituksen vaihtuessa, sillä Rinteen hallitus lupasi  merkittäviä satsauksia  rataverkkoon.
 Pohjoisen ratatarpeet olivat esillä myös hallitusneuvotteluissa, kertoo vasemmistoliiton kansanedustaja  Merja Kyllönen . Entinen euroedustaja ja entinen liikenneministeri johti neuvotteluissa Liikenneverkon kehittäminen ja ylläpitäminen -työryhmää.
 Oulu on ajanut etenkin kaksoisraiteen rakentamista Limingan ja Oulun välille. Se jäi uupumaan Pohjanmaan radan remontin yhteydessä.
 Oulussa katsotaan, että kaksi vuotta sitten valmistunut  rataremontti jäi kesken .
 Kaksoisraide parantaisi eri vauhtia kulkevien tavara- ja matkustajaliikenteen sujuvuutta ja nopeuttaisi matkantekoa sekä Oulusta etelään että pohjoiseen. Samalla se mahdollistaisi lähijunaliikenteen aloittamisen Oulun seudulla.
 Oulun, Kokkolan, Ylivieskan, Seinäjoen ja Tampereen kaupunkien teettämän selvityksen mukaan Oulu-Tampere-välin nopeuttaminen maksaisi arviolta 1,1–2,2 miljardia euroa.
 VR lisää Oulun ja Helsingin välisiä junayhteyksiä joulukuun puolivälissä. Yhteyksien määrä kasvaa kahdeksaan molempiin suuntiin. Paulus Markkula / Yle
 VR:n suunnittelujohtajan  Juho Hannukaisen  mukaan alle viiden tunnin junayhteys Oulun ja Helsingin välillä ei ole käytännössä mahdollista nykyisellä radalla.
 Jotta Oulun ja Tampereen väli voitaisiin taittaa kolmeen tuntiin, tulisi radalla päästä ajamaan yhtäjaksoisesti jopa yli 200 km tunnissa.
 – Puolen tunnin matka-aikalyhennys edellyttäisi varsin suuria lisäinvestointeja rataoikaisuineen, Hannukainen kertoo.
 Oulusta ei tavoitella pelkästään nopeampia yhteyksiä eteläiseen Suomeen, vaan katseet on luotu myös Ruotsin suuntaan. Oulun ja Luulajan välisen henkilöjunaliikenteen esteenä on radan sähköistyksen uupuminen Keminmaan Laurilan ja Tornion väliltä.
 Junayhteys Ruotsiin mahdollistaisi myös raaka-aineiden ja teollisuustuotteiden kuljettamisen rautateitse Euroopan sisämarkkinoille, sanoo Pohjois-Pohjanmaan liiton suunnittelupäällikkö  Jussi Rämet .
 Ratayhteyden sähköistys on kirjattu Rinteen hallituksen hallitusohjelmaan, mutta toistaiseksi siitä ei ole vielä tehty päätöstä.
 Turun ja Tampereen radat veivät suunnittelurahat
 Pohjoisen suuret odotukset vaihtuivat pettymykseen, kun hallituksen budjetista ei löytynyt suunnittelurahoja Oulun ja Seinäjoen väliselle osuudelle, sanoo kokoomuksen oululaiskansanedustaja  Janne Heikkinen .
 – Puhutaan ilmastohallituksesta, ilmastonmuutoksesta ja hiilineutraalista liikkumisesta ja silti pohjoisen ratahankkeita ei olla laittamassa liikkeelle nopealla aikataululla.
 Heikkinen katsoo, että suunnittelurahat voitaisiin ottaa yksityistämisestä saatavista varoista.
 – Kun hallitus myy valtion omistuksia kolmella miljardilla eurolla, tulisi iso osa siitä käyttää liikennehankkeisiin, kuten rataverkkoon.
 Vihreiden oululainen kansanedustaja  Jenni Pitko  teki pohjoisen ratarahojen puuttumisesta kirjallisen kysymyksen. Hän arvelee, että pohjoisen rataverkon parantamisen merkitystä ei ymmärretä etelässä.
 Pitko muistuttaa, että Oulun ja Turun matkustajamäärät ovat liki yhtä suuret, vaikka Ouluun junia kulkee harvemmin.
 – Tunnin junat ovat vallanneet ilmapiirin. Lobbaamiseen on panostettu ja rahalla on saatu huomiota.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  toteaa kirjalliseen kysymykseen antamassaan vastauksessaan, että pääradan kehittämistarpeita tarkastellaan 12-vuotisessa liikennejärjestelmäsuunnitelmassa, jota Suomi on aloittamassa. Hän muistuttaa, että Pohjanmaan radan parantamiseen on käytetty yli 800 miljoonaa euroa vuosina 2007–2017.
 Pitkoa ministerin vastaus ei tyydytä, vaan hän olisi halunnut selkeän lupauksen suunnittelurahoista lähivuosille.
 Janne Heikkinen ei halua asettaa ratahankkeita vastakkain, mutta hän muistuttaa, että Turun tunnin junan suunnalta tulee paljon hyvin vaikutusvaltaisia poliitikkoja.
 Merja Kyllöselle pohjoisen jääminen ilman ratarahoja ei tullut yllätyksenä.
 – Oli aistittavissa, että Turun ja Tampereen alueen päättäjillä on paineita saada ratahankkeet liikkeelle. Lisäksi irtonainen raha tahtoo mennä ministereiden kotisuuntaan.
 Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala  sanoo, että Oulu haluaa olla mukana Suomi-radan eli Helsingin ja Tampereen välisen rataosuuden suunnittelussa. Tunnin yhteys Helsingin ja Tampereen välillä voisi nopeuttaa myös Oulun junayhteyttä.
 Laajala on kuitenkin huolissaan, sillä pohjoisen liikennehankkeet eivät näytä pärjänneen kilpailussa ratarahoista.
 Kainuu tavoittelee viiden tunnin junaa Helsinkiin
 Myös Kainuussa on toiveita nopeammista junayhteyksistä pääkaupunkiseudulle. Kajaanista Helsinkiin haluttaisiin päästä viiteen tuntiin.
 VR:n suunnittelujohtaja Juho Hannukainen kertoo, että yhteyden merkittävä nopeutuminen vaatisi suurehkoja lisäinvestointeja rataan ja esimerkiksi tasoristeyksien poistoja. Kuopion eteläpuolella näitä töitä on jo osin tehty.
 Kyllösen mukaan myöskään itäradan parantamista ei saa unohtaa. Hän pitää kuitenkin mahdollisena, että tulevaisuudessa Kajaanista voisi päästä nykyistä nopeammin etelään myös Oulun kautta.
 – Kun saadaan Oulun ja Helsingin väli kuntoon, voidaan suunnitella myös Oulun ja Kajaanin radan parantamista.
 Bryssel tukee pohjoisen ratahankkeita, Helsinki ei
 Vaikka pohjoisen ratahankkeet joutuvat ainakin toistaiseksi odottamaan rahoitusta, eivät alueen kansanedustajat ole menettäneet uskoaan nopeammista yhteyksistä. Tämä käy ilmi Ylen tekemästä kansanedustajakyselystä.
 Ylen Oulun vaalipiirin kansanedustajille tekemään kyselyyn vastasi 18:sta kansanedustajasta 11. He kaikki uskovat, että neljän tunnin junayhteys Oulun ja Helsingin välille on mahdollista saada 2030-luvulla.
 Sekä Heikkinen että Kyllönen sanovat, että se vaatii kuitenkin nopeita toimia.
 Euroopan laajuista ydinverkkokäytävää ollaan laajentamassa pohjoiseen. Näin pääradan ratahankkeille on mahdollista saada paremmin rahoitusta EU:lta. Eemil Friman / Yle
 Suomi on aloittamassa 12-vuotisen liikennejärjestelmäsuunnitelman laatimisen, jonka tavoitteena on kehittää Suomen liikennejärjestelmää kokonaisuutena.  Ruotsi on tehnyt vastaavaa työtä  jo pitkään ja sen takia päässyt paremmin hyödyntämään EU-tukia.
 Suunnitelman laatimisella on kiire, mikäli Suomi mielii päästä osalliseksi EU:n ratarahoista.
 Seuraava rahoituskausi kestää vuodet 2021–2027. Siitä olisi mahdollista saada jopa 15–30 prosentin rahoitusosuus ratahankkeille.
 Kyllösen mukaan Suomella pitäisi kuitenkin itsellä olla nopeasti selvillä, mihin rahaa halutaan.
 Helsingistä Oulun kautta pohjoiseen kulkevan pääradan mahdollisuus saada EU-rahoitusta on paranemassa, sillä ratayhteys Helsingistä Tornion kautta Luulajaan on pääsemässä osaksi EU:n TEN-T ydinverkkokäytävää.
 EU-komissio teki asiasta esityksen kesällä. Merja Kyllönen odottaa asian tulevan EU-parlamentin hyväksyttäväksi ensi vuoden puolella.
 Jussi Rämet pohtii, nähdäänkö pohjoisen rataverkon kehittämisen tarpeet paremmin Brysselistä kuin Helsingistä.
 – Brysselin päässä on kiinnostus arktista aluetta kohtaan ja samalla halu saada raaka-aineet kulkemaan rautateitse EU:n sisämarkkinoille, Rämet sanoo.
 Kyllönen on Rämetin kanssa samoilla linjoilla. Hän sanoo, että tällä hetkellä ratasuunnitelmat kärsivät näköalattomuudesta. Pääradan kehittäminen ei saisi pysähtyä Helsingin ja Tampereen välille.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Mihin unohtuivat pohjoisen nopeat junamatkat? Oulusta halutaan neljässä tunnissa Helsinkiin ja ratayhteys Ruotsiin


Summary: Elokuussa tuolloinen Trafi yllätettiin henkilötunnusten vuotamisesta

Liikenne- ja viestintävirasto Traficom avaa lähipäivinä uudelleen ajokorttitietopalvelun, joka on ollut pitkään suljettuna, kertoo Uutissuomalainen.
 Kuljettajatiedot-palvelu synnytti kohun viime joulukuussa, kun alkoi levitä tieto, että palvelusta oli mahdollista saada selville myös henkilötietoja.
 Nyt ajokorttitietopalvelu on uudistettu. Traficomin mukaan siitä saa jatkossa vain ne tiedot, jotka katsotaan tarpeellisiksi liikenneturvallisuuden kannalta. Tällaisia tietoja ovat ajo-oikeuden voimassaolo, ajokorttiluokka sekä voimassa olevat ammattipätevyystiedot.Tietoja voi hakea etunimen, sukunimen ja syntymäajan perusteella. Palvelu on ilmainen ja sen käyttö vaatii tunnistautumista, Uutissuomalainen kertoo.
 Lue lisää:
 Trafi yllätettiin henkilötunnusten vuotamisesta elokuussa – sen jälkeen kohupalvelua rukattiin useasti ennen sulkemista

Uutissuomalainen: Traficom avaa kohutun ajokorttitietopalvelun pitkän tauon jälkeen


Summary: Ponssen toimitusjohtaja Juho Nummela pyytää anteeksi tapausta.

Vieremäläistä metsäkoneyritys Ponssea on arvosteltu Ruotsissa tyttökalenterin vuoksi.  Svenska Ylen  mukaan Ruotsin metsäammateissa työskentelevien naisten järjestö NYKS paheksuu kalenteria, jossa vähäpukeiset naiset poseeraavat Ponssen metsäkoneiden kera.
 Kalenterin on laatinut Ponssen saksalainen maahantuoja Wahler's Forsttechnik ja siinä on Ponssen logo. Saksalaisyritys on tehnyt vastaavanlaisia tyttökalentereita Svenska Ylen mukaan jo useiden vuosien ajan.
 Uutta kalenteria ei ollut ehditty julkaista, mutta sen kuvia on jaettu sosiaalisessa mediassa.
 Kalenteri herätti huomiota Ruotsissa sen jälkeen, kun NYKS reagoi siihen.
 – On kauhistuttavaa, että tällaista tapahtuu edelleen vuonna 2019, sanoo metsätieteilijä ja NYKSin jäsen  Anna Schyman  Yle Svenskalle.
 Hänen mukaansa kyse on sukupuolten tasa-arvosta.
 – Jos naiset nähdään vain seksiobjekteina, menemme taaksepäin muissakin asioissa, kuten palkkatasa-arvossa. Kalenteri ei ole maailman pahin, mutta ei kuulu tähän yhteiskuntaan, Schyman toteaa.
 Vuoden 2019 tyttökalenteri. Kuvakaappaus Facebookista.
 Ponsse pyysi anteeksi
 Arvostelun kohteeksi joutunut metsäkoneyritys on sille harvinaisessa tilanteessa. Ponsse on nimittäin yleensä julkisuudessa esillä myönteisistä asioista. Se esimerkiksi valittiin  toista vuotta peräkkäin Suomen hyvämaineisimmaksi yritykseksi .
 Ponssen edustajat Suomessa ja Ruotsissa ovat pyytäneet anteeksi kalenteria. Yrityksen toimitusjohtajan  Juho Nummelan  mukaan kyse oli virhearviosta.
 – Ymmärrämme nyt, että oli virhe näyttää logomme kalenterissa. Olemme tehneet kaikille tavarantoimittajillemme, yhteistyökumppaneillemme ja työntekijöillemme selväksi, että emme yrityksenä enää hyväksy tätä.
 Nummelan mukaan uusinta kalenteria ei ole kuvattu Suomessa.
 – Suomessa kalenteria on kuvattu muutama vuosi sitten. Joka tapauksessa meidän olisi pitänyt tietää paremmin jo silloin. Nyt voimme vain pyytää anteeksi ja varmistaa, ettei tätä tapahdu enää koskaan.
 Asiasta ovat uutisoineet Ruotsissa  maaseutusanomalehti ATL  ja  Land-lehti .
 Lue lisää:
 Kalender på halvnakna kvinnor med Ponsses logo chockerar: "Hemskt att sådant här fortfarande pågår 2019"
 Miksi tyttö- ja poikakalentereita yhä tehdään? "Ostan kalenterin joka vuosi itselleni ja mummolle piristykseksi"

Ruotsalaisjärjestö paheksuu suomalaisen metsäkoneyrityksen logolla varustettua tyttökalenteria – Ponsse: tätä ei tapahdu enää koskaan


Summary: Paateron mukaan rikkurityövoiman käyttö ei ole hyväksyttävää valtionyhtiöissä.

Valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri  Sirpa Paatero  (sd.) linjaa, että valtionyhtiön ei tule käyttää rikkurityövoimaa. Paatero vaatiikin Postia lopettamaan vuokratyövoiman käytön lakon ajaksi.
 – Tämän päivän uutinen, jonka haluan kertoa kaikille on se, että rikkurityövoimaa ei suvaita missään tapauksessa. Se on valtio-omistajan tiukka tahto, Paatero sanoo.
 – Ohjeistimme tänään Postia, että vuokratyövoiman käytöastä tulee pidättäytyä ja neuvottelemme asiasta Postin kanssa aamulla lisää.
 Lakko jatkuu, koska Postin työriitaan  ei tänään syntynyt sopua . Neuvottelut osapuolten välillä jatkuvat perjantaina valtakunnansovittelijan pöydän ääressä.
 Suojatyöstä syntyi kiistaa
 Postin ja työntekijäpuolta edustavan Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU) välille syntyi aiemmin kiistaa suojatyön tekemisestä. Posti sanoi, ettei se ole käyttänyt normaalia enempää vuokratyövoimaa lakon aikana, mutta PAU katsoo, ettei tämä pidä paikkaansa.
 PAUn puheenjohtajan  Heidi Niemisen  mukaan Posti on rikkonut lakkoa käyttämällä vuokratyövoimaa selvästi enemmän kuin normaalisti. Posti on sanonut, että vuokratyövoiman käyttö esimerkiksi pakettilajittelussa on samalla tasolla kuin normaalisti, mutta Nieminen on eri mieltä.
 – Lakkovahdit pystyvät todistamaan, että se väite on valhe, Nieminen sanoi STT:lle, kun valtakunnansovittelijan johdolla käyty sovittelu päättyi iltapäivällä.
 Postin puolelta asiaa kommentoi STT:lle viestintäjohtaja  Piia Kumpulainen , joka sanoi Postin selvittävän ministerin lausunnon vaikutuksia.
 – Selvitämme tätä asiaa ja tiedotamme lisää huomisen aikana.
 Posti on omien laskelmiensa mukaan viime vuosina käyttänyt noin 10 prosentin edestä vuokratyövoimaa.
 Lue lisää:
 Yle seuraa: Jatkuuko postilakko? Riitapukarit valtakunnansovittelijan pakeilla, katso suorana – PAUn Nieminen: Vaikea nähdä, että riitaa saisi sovittua tänään
 Omistajaohjausministeri Paatero tarttui tiukasti Postiin: Työehtokiistaan aikalisä, johtajien palkkoihin "merkittävä" muutos

Ministeri Paatero vaatii Postia lopettamaan vuokratyövoiman käytön lakon ajaksi


Summary: Vuosi on ollut Raahen terästehtaalle poikkeuksellisen haasteellinen.

Raahen terästehtaan tuotantokapasiteetista on loppuvuodesta käytössä vain puolet. Myös terästuotanto on vain puolet normaalista.
 SSAB aloittaa heikkoon markkinatilanteeseen liittyvät lisälomautukset Raahessa marraskuun loppupuolella viikolla 47. Silloin lomautettujen määrä nousee noin tuhanteen työntekijään.
 Raahen tehtaan tuotannossa työskentelee noin 2 400 henkilöä.
 Raahen tehtaan johtaja  Jarkko Matkalan  mukaan kakkosmasuuninseisokin kestoksi on alustavasti kaavailtu neljästä kuuteen viikkoa.
 Yhtiö lomauttaa noin 500 henkeä raudan- ja teräksen tuotannosta jo lomautettuina olevien 500 hengen lisäksi.
 – Yksittäiset lomautukset ovat kuitenkin lyhyitä: yhdestä kahteen viikkoon.
 Tämän vuoden aikaisemmat lomautukset  ovat koskeneet lähinnä valssaamoa ja tukitoimintoja.
 Kakkosmasuunin seisokin vuoksi valssaamolle ei voida toimittaa normaalia määrää raakarautaa.  Valssaamolla lomautukset ovat pyörineet tänä syksynä jo aiemmin. Marko Väänänen / Yle
 Matkala arvioi, että lomautukset heijastuvat voimakkaasti myös yhtiön alihankkijoihin ja yhteistyökumppaneihin. Esimerkiksi SSAB:n kanssa toimivissa kuljetusyrityksissä tilanne näkyy selvästi.
 Osin heijastusvaikutus johtuu suoraan tuotannon laskusta ja osin siitä, että huonossa tilanteessa yhtiö pyrkii tekemään mahdollisimman monet asiat omalla työvoimalla.
 Matkalan mukaan on tavanomaista, että loppuvuodesta teräs menee heikommin kaupaksi kuin normaalisti. Kysyntä yleensä hiljenee vuoden lopulla, kun teräsjakelijat ja asiakkaat pyrkivät vähentämään varastotasojaan ennen vuoden vaihdetta.
 Useiden erilaisten epävarmuustekijöiden vuoksi  maailmanmarkkinatilanne on kuitenkin nyt epätavanomaisen heikko  (SSAB).
 – Loppuvuoden notkahdus alkoi tänä vuonna aiemmin ja on normaalia voimakkaampi, Matkala sanoo.
 Ensi vuoden alussa Raahen masuunien pitäisi hänen mukaansa toimia täydellä teholla.
 Vaiherikas vuosi
 Raahen tehtaan johtaja Jarkko Matkalaarvioi kuluvan vuoden olleen muutenkin Raahen tehtaalla poikkeuksellisen vaiherikas.
 Vuosi  alkoi tammikuussa kakkosmasuunin puhkeamisella  (Raahen Seutu), mikä aiheutti kahden kuukauden seisokin hätäremontin vuoksi.
 Ykkösmasuuni remontoitiin suunnitellusti kesällä ja kakkosmasuunilla on nyt taas tehty pienempiä korjaustöitä jo ennen varsinaisen seisokin alkua.
 Tänä vuonna tehtyjen korjausten jälkeen ensi kesän suunniteltua kakkosmasuunin varsinaista remonttia ja huoltoseisokkia on siirretty vuoteen 2022.
 Raahen masuunien suunnitellaan kestävän näillä remonteilla 2030-luvulle saakka. Siinä vaiheessa yksi Raahen masuuneista on määrä sulkea uuden teknologian tieltä.
 Masuunit hiipuvat historiaan
 Pidemmällä aikavälillä SSAB on luopumassa masuuniteknologiasta kokonaan ja  siirtyä hiilineutraaliin raakaraudan tuotantoon uudella vetypelkistysteknologialla.
 Kokonaan hiilineutraali yhtiö aikoo olla vuoteen 2045 mennessä. Suomessa masuuniteknologiasta saatetaan luopua jo kymmentä vuotta aiemmin, jos nykyhallituksen suunnitelma hiilineutraalista Suomesta vuonna 2035 saadaan toteutettua.
 Terästeollisuus tuottaa maailman hiilidioksidipäästöistä 7–9 prosenttia.
 Vaikka tällä hetkellä teräksen kysyntä on laskussa, on kokonaiskysyntä maailmalla edelleen kasvussa. Keskipitkällä aikavälillä Matkala uskookin yhtiön erikoisteräksen menevän hyvin kaupaksi.
 – Meillä on hyvä tehdas ja hyvät mahdollisuudet selvitä. Raahessa on osaava ja sitoutunut henkilökunta.
 Pidemmällä aikavälillä toteutuvasta hiilineutraaliudesta yhtiössä odotetaan merkittävää kilpailuvalttia. Uutta teknologiaa on myöhemmässä vaiheessa tarkoitus kaupata myös muille alan toimijoille.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

SSAB:n Raahen tehdas käy loppuvuodesta enää puolella teholla – lomautettujen määrä nousee yhteensä noin tuhanteen


Summary: Auschwitzin museo tuomitsi kärköläläisen baarin natsisloganin. Professori Markku Jokisipilä pitää kylttiä hyvän maun vastaisena.

Auschwitzin keskitysleirimuseo arvostelee Kärkölässä sijaitsevan kyläbaarin toimintaa.
 Puolalaismuseo on twiitannut paheksuntansa kapakan seinäkyltistä, joka on samanlainen kuin Auschwitzin keskitysleirin portilla toisen maailmansodan aikana. Kyltissä lukee "Arbeit macht Frei", ja teksti on yksi Saksan natsihallinnon tunnetuimpia symboleja.
 Keskitysleirin museon twiitissä todetaan, että on tuskallista nähdä, kuinka kylttiä käytetään tällaisessa yhteydessä.
 Auschwitzin keskitysleirillä tapettiin toisen maailmansodan aikana yli miljoona ihmistä. Leirillä surmattiin juutalaisten lisäksi muun muassa romaneja, venäläisiä sotavankeja, puolalaisia ja seksuaalivähemmistöjen edustajia.
 Kyltistä uutisoi ensimmäisenä  Seutu4 . Baarin omistaja  Jussi Koskinen  kertoi lehdelle ripustaneensa kyltin baarin seinään "huvikseen ja piruuttaan". Koskinen on vuosia harrastanut armeijakaluston haalimista, ja baarin ulkopuolella on  esimerkiksi tykki ja muuta armeijan rekvisiittaa . Ylelle hän kommentoi Auschwitzin museon twiittiä.
 – Mitään ideologiaa ei ole taustalla, voidaan siihen laittaa kaveriksi vaikka Pohjois-Korean iskulauseitakin. En minä mikään natsi ole. Kyllähän sen tiesi, että meteli nousee, Koskinen kommentoi Ylelle.
 Tankki-baarin omistaja Jussi Koskinen on vuosia harrastanut armeijankaluston keräämistä, ja se näkyy myös baarin kalustuksessa.  Juha-Petri Koponen / Yle
 Laki ei kiellä
 Suomessa laki ei kiellä natsi-Saksan symbolien käyttöä kuten joissakin muissa Euroopan maissa. Poliittisen historian professori  Markku Jokisipilän  mukaan on kuitenkin erikoista, että tällaista symboliikkaa halutaan laittaa esille anniskeluravintolaan.
 – Voi oikeutetusti kysyä, onko tällaisen kyltin oikea paikka anniskeluravintolan seinässä. Ymmärrän heitä, jotka katsovat, että tällaisen kyltin ripustaminen on hyvän maun vastaista ja epäkunnioittavaa joukkomurhan uhreja kohtaan.
 Jokisipilän mukaan suomalaiset tuntevat hyvin historiaa eivätkä ole unohtaneet maailmansotien aikaisia tapahtumia.
 – Eurooppalaisessa vertailussa meillä on keskimääräinen historian taju ihan hyvällä tasolla. Keskustelu osoittaa sen, että tätä on pidetty hyvän maun vastaisena.
 Koskinen on kertonut, ettei kyltin ripustamiseen liity ideologista taustaa. Tutkija Markku Jokisipilä ei ole huolissaan siitä, että symbolin nostaminen tikunnokkaan olisi merkki jostakin suuremmasta ilmiöstä.
 – En lähtisi yleistämään mihinkään suuntaan. Uusnatsismi, joka tästä on tullut monilla mieleen, on poliittisena ajatussuuntana Suomessa marginaalissa.
 – Sananvapauden piiriin tämä asia menee. Se on kyltin ripustajan omaa pohdintaa, millaisen viestin sillä sitten antaa.
 "Mautonta ja sivistysmätöntä"
 Sinebrychoff on ilmoittanut  (ESS.fi) lopettavansa yhteistyön baarin kanssa. Omistaja Jussi Koskinen toteaa Ylelle, ettei tällainen määräily tehoa häneen.
 Hänen mukaan Lappilan kyläläisiltä on tullut yksi palaute kirjeenä postilaatikkoon.
 – Saman verran käy asiakkaita kuin aikaisemminkin. Kyltti pysyy toistaiseksi, ehkä jossakin vaiheessa voin vaihtaa tilalle ”kuntouttavaa työtoimintaa”.
 Sosiaalisessa mediassa ja kylällä aihe on kuitenkin kirvoittanut mielipiteitä. Osa kyläläisistä pitää kohua herättänyttä kylttiä harmittomana, toiset taas mauttomana.
 Mautonta, säälittävää ja sivistymätöntä, lataa Lappilassa asuva  Laura Savolainen . Savolainen ei kuitenkaan usko, että taustalla olisi poliittinen kannanotto.
 – Minulla on saksalaisia kavereita, enkä ole heitä nyt ihan äkkiä tänne kutsumassa lomaa viettämään.
 Lappilassa asuva Laura Savolainen uskoo, että kyltti on ripustettu provosoimaan.  Juha-Petri Koponen / Yle

Pikkukunnan baari nosti natsikyltin seinälle – Auschwitzin keskitysleirimuseo twiittasi huolensa


Summary: Lakkautettu PVL näyttäisi kiertävän toimintakieltoaan yksinkertaisella ulkoasupäivityksellä. Toistaiseksi temppu toimii.

Moni suomalainen kiitti keväällä korkeinta oikeutta, kun se  määräsi Pohjoismaisen vastarintaliikkeen (PVL) kielletyksi . Toimintakielto on toistaiseksi väliaikainen, mutta astui voimaan välittömästi.
 Uusnatsit eivät kuitenkaan luovuttaneet. Kuluneen vuoden aikana kaduille on astunut uusi kansallissosialistinen liike: Kohti vapautta.
 Kohti vapautta kuvailee itseään "itsenäiseksi organisaatioksi", joka ei ole jatkumoa lakkautetulle PVL:lle.
 Uskoo ken tahtoo.
 Kohti vapautta on PVL:n tapaan avoimen kansallissosialistinen liike. Sen toiminta on samanlaista kuin PVL:n, eli mielenosoituksia, propagandamateriaalin levittämistä ja kamppailulajien harrastamista. Näihin tapahtumiin osallistuu PVL:n keskeisiä jäseniä. Kohti vapautta kirjoittaa toiminnastaan PVL:n tapaan "aktivismiraportteja", jotka se julkaisee PVL:n sivuja muistuttaville sivuilleen. Ja luonnollisesti PVL julkaisee raportit omilla sivuillaan, joista PVL on oikeuden päätöksen jälkeen riisunut vanhat tunnuksensa.
 Kaikki on yhdenmukaista värimaailmaa ja lippuposeerauksia myöten.
 Kansallissosialistisen Kohti vapautta! -liikkeen logossa voi nähdä  Tursaansydämen, joka on vanha suomalainen symboli. Tai sitten uusnatsien hakaristin.  kuvakaappaus kohtivapautta-sivustolta
 Suomen Vastarintaliike PVL:n jäseniä Helsingin Narinkkatorilla vuonna 2016. Yle
 Mitä ilmeisimmin Kohti vapautta on siis sama vanha PVL uudessa paketissa. Tässä tapauksessa PVL kiertää saamaansa toimintakieltoa yksinkertaisella ulkoasun päivityksellä.
 Viimeksi liike heilutti lippujaan ja jakoi esitteitään Helsingissä lauantaina.  Tempaus ajoitettiin kristalliyön – Saksassa 1938 juutalaisiin kohdistuneen väkivallan aallon – vuosipäivälle. Samaan aikaan Helsingin ja muiden pohjoismaisten kaupunkien katukuvaan ilmestyi  juutalaisvastaisia tarroja .
 Kohti vapautta aikoo myös järjestää itsenäisyyspäivänä Helsingissä kulkueen, joka jatkaa PVL:n vuosien 2017 ja 2018 kulkueiden perinnettä. Kohti vapautta olikin alun perin nimi, jolla PVL kutsui kulkueitaan.
 Poliisia on viime vuosina kritisoitu siitä, että se turvaa uusnatsien marssimisen Suomen kaduilla. Poliisi perustelee toimintaansa sillä, että kansalaisten vapaus kokoontua ja osoittaa mieltään on vapaan demokratian perusoikeuksia. Poliisi voi rajoittaa mielenosoituksia esimerkiksi  takavarikoimalla hakaristiliput , mutta se  ei käytännössä ikinä estä mielenosoituksia  pelkästään mielenosoittajien ideologian perusteella.
 Paineinen tilanne näytti ratkeavan PVL:n toimintakiellon myötä. Poliisi voi tulkita PVL:n kulkueen laittoman yhdistystoiminnan harjoittamiseksi ja estää tapahtuman tällä perusteella.
 Nyt käsillä on monimutkaisempi kysymys: voiko Kohti vapautta -liikkeen kulkuetta pitää PVL:n toimintana, ja siten myös laittoman yhdistystoiminnan harjoittamisena?
 Äärioikeistoa seuraavat ovat arvostelleet poliisia siitä, ettei se ymmärrä Kohti vapautta -liikkeen olevan käytännössä PVL valeasussa.
 Poliisi on kuitenkin tilanteen tasalla.
 Keskusrikospoliisi aloitti jo keväällä rikostutkinnan, joka käsittelee sitä, onko Kohti vapautta -liikkeen toiminta käytännössä PVL:n toiminnan jatkamista. Myös Helsingin lauantain tilaisuudesta  on aloitettu rikostutkinta , joka on siirretty KRP:n aloittamaan rikosepäilykokonaisuuteen.
 Mahdollinen oikeusprosessi ja Kohti vapautta -liikkeen toimintakielto tapahtuu joskus tulevaisuudessa. Meneillään oleva esitutkinta ei siis anna poliisille toimintaohjetta itsenäisyyspäivän kulkuetta varten.
 Poliisin johto-organisaatio Poliisihallitus on laatinut poliisilaitoksille ohjeistuksen sen varalle, jos PVL jatkaa toimintaansa uuden liikkeen nimissä. Ohjeen mukaan "yleisen kokouksen keskeyttäminen ja viime kädessä päättäminen voivat tulla kyseeseen, jos yleinen kokous on tosiasiassa lakkautetun tai väliaikaiseen toimintakieltoon määrätyn yhdistyksen toimintaa".
 Siis  voi  ja  jos . Ohje jättää tulkinnanvaraa, ja tämä tulkinta on paikallisen poliisilaitoksen tehtävä.
 Olen kuluvan viikon koittanut saada Helsingin poliisilta vastausta siihen, miten poliisi aikoo toimi Kohti vapautta -liikkeen itsenäisyyspäivän kulkueen suhteen. Vastaus on tällä hetkellä se, että "asiasta tiedotetaan lähempänä itsenäisyyspäivää".
 Vaikuttaa siis siltä, että Helsingin poliisi pohtii linjaustaan. Jos linja jatkuu entisellään, uusnatsit marssivat jälleen pääkaupungissa itsenäisyyspäivänä.
 Se todennäköisesti herättäisi tyrmistystä osassa kansaa. Mahdollisesti myös voimakasta kritiikkiä vihervasemmistolaista hallitusta kohtaan, joka sallii natsimarssit vahtivuorollaan.
 Kulkue asettaisi myös Suomen oikeuslaitoksen naurunalaiseksi. Suuren porun ja kohinan päätteeksi uusnatsit yksinkertaisesti vaihtavat vaatteita ja jatkavat entiseen tapaan.
 Ehkä opetus onkin se, että kansallissosialismin kaltaista aatetta ei kitketä yhdistyksiä lakkauttamalla.
 Päivitys 13.11.2019 klo 21:16: Juttuun lisätty kuva PVL:stä ja lause "Kaikki on yhdenmukaista värimaailmaa ja lippuposeerauksia myöten".

Analyysi: Uusnatsit puuhaavat taas itsenäisyyspäivän marssia Helsinkiin – ja on hyvin mahdollista, että poliisi turvaa sen jälleen kerran


Summary: "Minun mielestä voitaisiin heittää romukoppaan sellainen ajatus, että on tyttöjen tai poikien harrastuksia."

Oulusta on tullut vuosien saatossa merkittävä tanssikaupunki. Erityisen paljon sieltä on tullut menestyneitä kilpatanssijoita ja siitä on tanssija  Marko Keräsen  ja  Jani Rasimuksen  mukaan kiittäminen oululaista Raukovaaran pariskuntaa.
 Salme ja Asko Raukovaara  perustivat Ouluun 60-luvun puolivälissä tanssiseura Telemarkin, joka on toiminut kotiseurana monille menestyneille kilpatanssijoille.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vierailleet Tanssii tähtien kanssa -televisio-ohjelmastakin tutut tanssijat Keränen ja Rasimus kiittelevät Raukovaarojen opetusmetodeja.
 – Salme (Raukovaara) oli myös luokanopettaja ja siinä samalla tuli tutuksi myös, miten käyttäydytään tunnilla. Oppi kunnioittamisen, Rasimus kertoo.
 – Tanssitaitojen lisäksi se oli sellainen elämänkoulu, jossa tanssi on tärkeä harrastus, mutta opimme myös käytöstavat ja miten toisia ihmisiä otetaan huomioon. Paritanssissa kuitenkin ollaan koko ajan tekemisissä toisen ihmisen kanssa ja häntä täytyy kunnioittaa, Keränen lisää ja jatkaa:
 – Siinä Asko ja Salme on tehnyt sellaisen työn, että suoraselkäistä jengiä on Oulun Toppilan salilta tullut.
 Pojatkin tanssii
 Keränen ja Rasimus ovat tunteneet toisensa Oulun tanssipiireistä jo nuoresta saakka. Rasimuksen tanssiharrastus alkoi 6-vuotiaana.
 – Olin äidin kanssa katsomassa Telemarkin tanssinäytöstä ja koska pojista oli aina pulaa tanssiseuroissa, niin näytöksen jälkeen (esityksessä esiintyneiden) tyttöjen vanhemmat tulivat kilpaa kyselemään, että alkaisinko tanssia heidän tyttärensä kanssa. Olin sitten, että: "no voinhan mä lähteä", Rasimus nauraa.
 Keräsen vei kilpatanssin pariin luokkakaveri.
 – Luokaltani Karoliina pyysi tanssikurssille ja tietämättäni menin sitten jatkokurssille. Olin silloin 13-vuotias ja siitä se aika nopeasti lähti.
 Tanssikuvioiden ulkopuolella Rasimus kertoo kohdanneensa myös ikäviä kommentteja harrastuksestaan.
 – Se oli sellaista vähättelyä enemmänkin, mutta onneksi oli kova pää enkä välittänyt siitä.
 – Minun mielestä voitaisiin heittää romukoppaan sellainen ajatus, että on tyttöjen tai poikien harrastuksia. Jos on harrastus, josta tykkää, niin antaa palaa vaan. Mitä moninaisempi kirjo ihmisiä on harrastuksissa, niin sen parempi, Keränen sanoo.
 Juontajat Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen saivat lähetyksessä oppia pikkujoulujen tanssilattioille. Koko lähetys katsottavissa Areenassa.

Moni television tanssikilpailun tähtiopettaja kasvoi oululaisen Raukovaaran pariskunnan opissa – Marko Keränen: "Heitä on iso kiittäminen"