Summary: Filippiineillä Phanfone-taifuunin uhrimäärä kasvaa. Tuhojen laajuus ei ole vielä täysin tiedossa.

Sesse Kutvosen  talosta tuli turvapaikka Phanfone-taifuunin uhreille. Kun bambumajat lensivät myrskyn mukana, Kutvosen talo ei huojunut.
 Sesse Kutvosen koti on kestänyt jopa maailman hurjimpiin lukeutuneen Haiyan-taifuunin. Sesse Kutvonen
 Jopa 55 metriä sekunnissa puhaltanut myrsky  tuhosi tuhansia koteja halkoessaan Filippiinien keskiosaa. Perjantaina viranomaiset ilmoittivat, että Phanfone-taifuunin uhriluku on noussut jo 28:aan. Määrä saattaa kasvaa yhä.
 Tuhannet ovat yhä evakossa. Kutvosen kotona Kalibossa on nyt kolmekymmentä kaupunkilaista, joiden majat tuuli pyyhkäisi kumoon.
 – Puolet väestä on lapsia. Lähdin kylälle ostamaan muutaman kilon kalaa heille ruoaksi. Huomenna he voivat mennä kotiin pelastamaan mitä pelastettavissa on, Kutvonen kuvaa taifuunin jälkeen tulleen aurinkoisen päivän askareitaan.
 Sesse Kutvonen avasi kotinsa kymmenille taifuunin uhreille, jotka olivat menettäneet kotinsa. Sesse Kutvonen
 "Tuulen mukana olisi voinut lähteä lentoon"
 Kutvonen rakennutti talon palmujen katveeseen lähelle Boracayn suosittua lomasaarta kymmenen vuotta sitten. Hän viettää aikaansa yli 80 000 ihmisen Kalibon kaupungissa Panayn saarella osan vuodesta.
 Tavallisesti aurinko porottaa lämpimästi, mutta joulupäivänä iskeneen taifuunin voima oli ihmistä lujempi.
 – Kadulle ei kannattanut mennä. Olisi voinut nousta tuulen mukana lentoon, Kutvonen kertoo.
 Vettä tuli niin paljon, että kaupungissa tulvi.
 – Kaikki on märkänä, vaatteet, paperit, kaikki mikä talossa oli. Jos on niin onnekas, että omisti television, se on nyt veden alla, Kutvonen kertoo.
 Hän kuvailee tunnelmia pizzeriassa, josta löytyy kaupungin ainoa toimiva verkkoyhteys. Sähköä saa vain generaattoreista.
 Sesse Kutvonen löysi taifuunin jälkeen kaupungin ainoan nettiyhteyden pizzeriasta. Sesse Kutvonen
 – Sähköpylväät ovat kaatuneet. Veikkaan että kuluu ainakin kuukausi ennen kuin ne saadaan toimimaan, Kutvonen kertoo.
 Ainoa verkkoyhteys pizzeriassa
 Phanfone-taifuuniin osattiin varautua. Viranomaiset ovat seuranneet sitä jo kauan ennen kuin se iski maahan. Uutisissa näytettiin karttoja taifuunin lähestymisestä.
 – Minulla on generaattori, ruokaa, jääkaapit ja pakastimet. Minulla ei ole henkilökohtaisesti mitään hätää, hän miettii Messenger-puhelussa.
 Kutvosen oma lujarakenteinen talo Kalibossa pysyi pystyssä, kun katot lensivät, puut katkeilivat tai taipuivat maahan asti.
 – Talo on rakennettu lekaharkoista, betonista ja raudoista. Se kestää kyllä, mutta puutarha meni kyllä uusiksi, Kutvonen kertoo.
 Koti piti pintansa jopa kuusi vuotta sitten alueen läpi riehuneen Haiyan-taifuunin, jossa kuoli tai katosi yli 7 000 ihmistä.
 Tulvavesi vei naapurilta ammatin
 Filippiineille iskee parikymmentä taifuunia joka vuosi. Kutvonen auttoi Haiyan-taifuunin uhreja ja auttaa nytkin. Hän haluaa antaa apunsa suoraan tuhojen uhreille.
 Kutvonen kertoo naapuristaan, puusepästä, jonka sähkötyökalut jäivät veden alle.
 – Siinä meni työkalujen mukana ammatti. Välineiden uusiminen on kallista, suree Kutvonen.
 Eniten myrskytuhoista kärsivätkin tuhoalueen köyhimmät asukkaat. Monien kodit ovat bamburakenteisia ja ne ovat nyt luhistuneet täysin.
 Taifuuni kaatoi sähköpylväitä. Kalibossa sähkö on vielä laajalti poikki ja puhelimetkaan eivät toimi. Sesse Kutvonen
 Lopullista uhrimäärää ei tiedetä
 Tuhon laajuutta ei yhäkään tiedetä, koska tie- ja puhelinyhteydet ovat monin paikoin poikki.
 Kalibon lentokenttäkin kärsi vahinkoja. Sille saapuu tavallisesti jatkuvasti lomalentoja suositulle Boracayn lomasaarelle. Boracaylle pääsee taas kulkemaan, vaikka raivattavaa riittää.
 – Ihmiset ovat omalla uutteruudellaan siivonneet teiltä kaatuneita puita ja sähkötolppia. Varovasti pitää ajella, mutta autolla ja mopolla pääsee taas liikkumaan.

Suomalainen Sesse Kutvonen oli myrskyn silmässä Filippiineillä – otti kotiinsa 30 talonsa menettänyttä


Summary: Miljardien summa vastaa Tukholman välimiestuomioistuimen päätöstä.

Venäjän valtiollinen kaasuyhtiö Gazprom kertoo maksaneensa Ukrainan Naftogaz-yhtiölle vajaan 2,6 miljardin euron korvauksen sopiakseen yhtiöiden pitkäaikaisen kiistan kaasunvälitysmaksuista.
 Summa vastaa Tukholman välimiestuomioistuimen päätöstä korvauksesta. Myös Naftogaz vahvistaa korvauksen maksun.
 Aiemmin Gazprom torjui korvaukset kunnes Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ilmoitti tässä kuussa, että Venäjä haluaa löytää ratkaisun asiassa.
 Sopu mahdollistaa uuden kaasunvälityssopimuksen solmimisen yhtiöiden välillä. Viime viikolla Venäjä ja Ukraina kertoivat sopineensa alustavasti venäläisen kaasun toimittamisesta Eurooppaan Ukrainan läpi tulevaisuudessakin.
 Ukraina saa vuosittain noin 3 miljardia dollaria kaasun välittämisestä Venäjältä Eurooppaan. Maiden välit ovat viime vuosina kärsineet Venäjän vallattua Krimin niemimaan ja tuettua Itä-Ukrainan separatisteja.
 Venäjän ja Ukrainan presidentit Vladimir Putin ja  Volodymyr Zelenskyi  neuvottelivat  joulukuun alussa  Pariisissa mahdollisuuksista lopettaa Itä-Ukrainan sota. Ranskan ja Saksan välittämässä kokouksessa ei saavutettu läpimurtoa, mutta maat sopivat tuolloin vankien vaihtamisesta.
 Lue myös:
 Saksa:  Nord Stream 2 -kaasuputki viivästyy Yhdysvaltain pakotteiden vuoksi

Venäjän Gazprom kertoo sopineensa kaasukiistansa Ukrainan kanssa


Summary: Musiikkipalvelu Spotifyn mukaan sillä ei ole mahdollisuuksia tunnistaa tai poistaa valheellista sisältöä.

Musiikin suoratoistopalvelu Spotify ei enää ensi vuonna myy mainosaikaa poliittisille mainoksille, yhtiö kertoi perjantaina.
 Spotify perustelee päätöstään sillä, ettei sillä ole mahdollisuuksia tunnistaa ja poistaa valheellista sisältöä. Yhtiö kertoo harkitsevansa poliittisten mainosten julkaisua uudestaan myöhemmin.
 Spotify ei ole kertonut, kuinka paljon se saa tuloja poliittisista mainoksista. Palvelulla on noin 130 miljoonaa käyttäjää, mutta monet heistä maksavat kuukausimaksua, joten heidän ei tarvitse kuunnella mainoksia.
 Twitter päätti lokakuussa kieltää  poliittiset mainokset palvelussaan kokonaan. Tämän jälkeen esimerkiksi sponsoroituja vaalimainoksia ei enää pitäisi twitterpäivitysten välissä näkyä.
 Twitterin pääjohtaja  Jack Dorsey  kertoi, että päätöksen taustalla on kasvava huoli, joka liittyy koneoppimiseen perustuvaan viestien kohdentamiseen ja valeuutisiin. Käytännössä päätöksen jälkeen esimerkiksi sponsoroituja ehdokkaiden vaalimainoksia.
 Trumpin kampanjajärjestö piti päätöstä "erittäin typeränä".
 Google puolestaan on päättänyt rajoittaa mainosten kohdentamista.
 Lue myös:
 Twitter kieltää maailmanlaajuisesti kaiken poliittisen mainonnan alustallaan
 Analyysi: Facebook suitsii väärän tiedon leviämistä, mutta antaa samalla poliitikkojen valehdella sydämensä kyllyydestä

Ensin Twitter kielsi poliittiset mainokset, nyt saman teki Spotify – aikoo kuitenkin harkita asiaa myöhemmin uudelleen


Summary: TASS: Vangit vaihdetaan Itä-Ukrainassa Donetskin alueella sijaitsevassa Horlivkassa

Ukraina ja Venäjän tukemat Itä-Ukrainan separatistit ovat aloittaneet vankien vaihdon, jonka tarkoituksena on palauttaa kaikki jäljellä olevat vangit kotimaihinsa, kertovat venäläiset uutistoimistot Reutersin mukaan.
 Uutistoimisto TASSin mukaan vangit vaihdetaan Itä-Ukrainassa Donetskin alueella sijaitsevassa Horlivkassa.
 Molemmat osapuolet kertoivat jo aiemmin tässä kuussa järjestettyjen Pariisin neuvottelujen jälkeen, että vankienvaihto tehtäisiin vuoden loppuun mennessä.
 Kolme kuukautta sitten myös Ukraina ja Venäjä vaihtoivat keskenään yhteensä 35 vankia.
 Lue myös :
 Ukraina ja Venäjän tukemat separatistit sopivat vankien vaihdosta
 Video: Presidentti Putin tuli Krimille nyt junalla – vihki käyttöön Euroopan pisimmän rautatiesillan
 Moskovassa harmitellaan läpimurron puuttumista Pariisin Ukraina-kokouksessa – Kiovassa ilmapiiri helpottunut
 Analyysi: Ukrainan presidentti pysyi tiukkana Vladimir Putinille – Pariisin kokous ei tuonut rauhaa Itä-Ukrainaan, mutta pieniä edistysaskelia

Ukraina ja Venäjän tukemat Itä-Ukrainan separatistit aloittivat vankien vaihdon


Summary: Epäilty tekijä iski rabbin kotiin. Puukotuksen motiivi on epäselvä.

Useaa ihmistä on puukotettu kesken hanukkajuhlan hasidijuutalaisen rabbin kotona Yhdysvalloissa New Yorkin osavaltiossa.
 Ortodoksijuutalaisen paikallisen neuvoston Twitter-tilin mukaan ainakin viisi ihmistä on haavoittunut puukotuksessa. Uhrien vammojen laajuus ei ole tiedossa. Joidenkin mediatietojen mukaan kahden henkilön tila on kriittinen.
 Puukotuksen motiivi on vielä epäselvä. Paikallismedian mukaan rabbin koti toimi myös synagogana.
 Puukotus sattui hieman ennen iltakymmentä paikallista aikaa Monseyn kaupungissa sijaitsevassa lähiössä, jossa asuu paljon ortodoksijuutalaisia. Monsey sijaitsee noin 50 kilometriä New Yorkista pohjoiseen.
 Epäillyn tekijän kerrotaan naamioituneen huivilla. Tällä hetkellä ei ole selvää, onko epäilty tekijä saatu kiinni.
 Uutistoimisto AP:n mukaan poliisi on löytänyt epäillyn ajoneuvon ja etsintöjä jatketaan edelleen.  The New York Timesin  mukaan tekijä on poliisin hallussa ja tällä hetkellä ei ole tiedossa, tutkitaanko tapausta viharikoksena.
 Juutalaisvihamieliset teot ovat yleistyneet rajusti New Yorkin alueella viime aikoina, kertoo The New York Times. Esimerkiksi Brooklynissä poliisipartioiden määrää lisättiin perjantaina, sillä viranomaiset pitävät tilannetta hälyttävänä.

New Yorkin esikaupunkialueella useaa ihmistä puukotettiin kesken hanukkajuhlan – juutalaisvihamielinen väkivalta lisääntynyt New Yorkissa


Summary: Kokous on johtanut arvailuihin siitä, että Pohjois-Korea olisi valmistautumassa testaamaan mannertenvälistä ohjusta.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on kutsunut koolle maata hallitsevan puolueen johtajat, kertoo valtionmedia KCNA.
 Lauantaina maan pääkaupungissa Pyongyangissa alkanut monipäiväinen kokous on johtanut arvailuihin siitä, että Pohjois-Korea olisi valmistautumassa testaamaan mannertenvälistä ballistista ohjusta. Ohjuskokeesta on liikkunut arvailuja siitä lähtien, kun Pohjois-Korean apulaisulkoministeri puhui joulukuun alussa pahaenteisesti "joululahjasta", mikäli Yhdysvallat ei tee myönnytyksiä vuoden loppuun mennessä.
 Yhdysvallat on antanut Pohjois-Korealle aikaa muuttaa suhtautumistaan jumiutuneisiin ydinohjelmaneuvotteluihin vuodenvaihteeseen asti.
 KCNA:n mukaan kokouksessa keskusteltiin lauantaina uudesta “läpinäkyvästä, anti-imperialistisesta kannasta” ja tulevina päivinä kokouksessa käsitellään “tärkeitä kansallisen puolustuksen rakentamista koskevia aiheita”.
 Pohjois-Korean ja Yhdysvaltojen väliset ydinohjelmaneuvottelut ajautuivat umpikujaan alkuvuodesta sen jälkeen, kun Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean Kimin tapaaminen kariutui Vietnamin Hanoissa.
 Aiheesta lisää:
 Trump spekuloi Pohjois-Korean "joululahjalla": "Ehkä se on mukava lahja, ehkä se on kaunis maljakko"
 Kiina ja Venäjä ehdottavat YK:ssa Pohjois-Korean vastaisten pakotteiden höllentämistä
 USA:n ja Pohjois-Korean ydinaseneuvottelut jumissa – Yhdysvaltojen erityislähettiläs: "Meidän on aika tehdä työmme"
 Pohjois-Korea ilmoitti tehneensä maan ydinasepelotetta vahvistavan kokeen

Pohjois-Korean Kim kutsui puoluejohdon koolle – Yhdysvaltojen asettama takaraja häämöttää vuodenvaihteessa


Summary: Perjantaiaamuna ilmennyt häiriö vaikutti myös pankin tiedottamiseen verkkosivuillaan.

Danske Bankin palveluissa ilmennyt laaja häiriö on saatu pääosin korjattua, pankki kertoo Twitter tilillään. Satunnaisia käyttökatkoksia voi kuitenkin ilmetä edelleen.
 Danske Bank tiedotti häiriöistä pankkipalveluissaan ensimmäisen kerran jo perjantaiaamuna. Laaja häiriö vaikutti verkko- ja mobiilipankkien toimintaan ja esti myös pankkia päivittämästä tilannetietoja verkkosivuilleen.
 Osa palveluista toimi normaalia hitaammin ja osassa esiintyi käyttökatkoja.
 Ongelmia ilmeni myös OmaKantaan ja OmaVeroon kirjautumisessa.
 Perjantaina iltapäivällä pankki ehti jo kertaalleen ilmoittaa ongelman korjaantumisesta, mutta vika ei korjaantunutkaan lopullisesti.
 Päivitys 28.12.2019 klo 10.28: Päivitetty kauttaaltaan tuoreilla tiedoilla.
 Lue myös:
 Häiriöt ovat jatkuneet illalla Danske Bankin palveluissa – Iltapäivällä vika näytti hetkellisesti jo korjaantuneen

Suurin osa Danske Bankin palveluista toimii taas normaalisti – laaja häiriö kesti vuorokauden


Summary: Myrsky on tuonut mukanaan rankkasateita ja kovia tuulia, mutta kenenkään ei tiedetä loukkaantuneen.

Voimakas trooppinen hirmumyrsky murjoo Tyynellä valtamerellä sijaitsevaa Fidžiä. Sykloni Sarai on tuonut mukanaan rankkasateita ja kovia tuulia ja pakottanut lähes 2 000 ihmistä pakenemaan kodeistaan. Yksi henkilö on kateissa myrskyn takia.
 Tuhannet turistit ovat jääneet saarroksiin, kun lentoja Fidžille ja sieltä pois on peruttu tai siirretty.
 Maan hätätilaviraston mukaan toistaiseksi ei ole tiedossa, että kukaan olisi loukkaantunut.
 Uusiseelantilainen  Melonie Sheppard  kuvaili uutistoimisto AFP:lle tilannetta pelottavaksi Manan saarella pääkaupungin länsipuolella. Hän kertoo, että heidän lomakylänsä alue on suljettu.
 – Meitä riepottelee kova tuuli, ja vettä tulee vaakasuoraan. Hotelli tarjoilee pakattuja aterioita ja vettä huoneisiin, kun se on mahdollista, Sheppard sanoi.
 Hän jatkoi, että ujeltava tuuli lennättää ympäriinsä rojua, ovet ja ikkunat tärisevät ja valtavat aallot lyövät rantaan.
 Myrskytuuli on kohonnut puuskissa lähes 40 metriin sekunnissa. Sykloni on muun muassa kaatanut puita ja katkonut sähköjä. Maan hallitus on varoittanut tuhoisista tuulista ja mahdollisista tulvista rannikkoalueilla.
 Syklonin odotetaan ohittavan Fidžin pääsaaren Viti Levun ja suuntaavan maan eteläsaarten kautta Tongalle, minne sen on määrä saapua myöhään sunnuntaina.

Tuhannet turistit ovat saarroksissa ja asukkaat pakosalla, kun Sarai-sykloni riehuu Fidžillä


Summary: Viranomaiset jatkavat vielä yhden kyydissä olleen ruumiin etsimistä.

Yhdysvaltoihin kuuluvalla Havaijilla kadonnut helikopteri löydettiin perjantaina, paikalliset viranomaiset kertovat. Radioyhteys turistilentoja tehneeseen helikopteriin katkesi torstaina kesken lennon.
 Kaikkien kyydissä olleiden seitsemän ihmisen uskotaan kuolleen.
 Koneen hylky löydettiin vuoren huipulta Kauai-saarelta. Helikopterin lentäjä ja kuusi matkustajaa olivat tämän jälkeen pitkään kateissa, ja aluksi pelastushenkilöstö etsi mahdollisia eloonjääneitä. Etsintää vaikeuttivat jyrkkä maasto, huono näkyvyys ja sateet.
 Tuntien etsimisen jälkeen kuusi ihmistä löytyi kuolleena. Viranomaiset jatkavat viimeisen kateissa olevan etsimistä aamulla. He eivät usko hänen olevan enää elossa.
 Matkustajat olivat kahdesta eri perheestä, ja heistä kaksi oli lapsia.
 Turman syy ei ole vielä tiedossa. Viranomaisten mukaan kone syöksyi maahan kesken lennon suunnitellulta lentoreitiltään. Alueella, josta kone löytyi, oli ollut erittäin huono sää.
 Onnettomuus tapahtui Na Palin rannikolla, mikä on yksi turistien suosimista kohteista Havaijilla. Alue on tullut tunnetuksi Jurassic Park -elokuvasta, jossa rannikon jylhiä vuoristomaisemia kuvattiin.

Havaijilla kateissa olleen helikopterin hylky löydettiin vuoren huipulta – seitsemän ihmistä kuoli turmassa


Summary: Digitaalisten julkisten palvelujen käyttö kasvaa vauhdilla.

Suomalaiset hyödyntävät ahkerasti mahdollisuutta valtuuttaa toinen henkilö asioimaan puolestaan julkishallinnon verkkopalveluissa. Väestörekisterikeskuksesta kerrotaan, että suomi.fi-palvelussa tehdään noin 2,5 miljoonaa valtuutuskyselyä kuukaudessa ja määrä on ollut kasvussa.
 Valtuutuskyselyn kautta verkkopalvelu selvittää, onko jollain henkilöllä oikeus asioida jonkun toisen puolesta. Määrään sisältyvät sekä henkilöitä että yrityksiä koskevat kyselyt.
 – Tässä on ollut reipasta kasvua, mutta toki osa selittyy sillä, että aiempaa Katso-palvelua on tämän myötä ajettu alas, sanoo kehityspäällikkö  Teemu Tukiainen  Väestörekisterikeskuksesta.
 Kesällä valtuutus otettiin käyttöön esimerkiksi apteekeissa, minkä ansiosta puoliso tai vaikkapa tuttava voi noutaa omalla henkilökortillaan toisen puolesta tämän lääkkeet. Moni näyttää hyödyntäneen mahdollisuutta, sillä kesä–syyskuussa tehtiin vajaat 10 000 apteekkivaltuutusta. Kyse on aikuisista ihmisistä, sillä vanhemmilla on jo aiemmin ollut vastaava oikeus alaikäisen lapsensa lääkkeiden noutoon.
 – Apteekkien aiemmat menettelyt toki toimivat edelleen, mutta tämä tuo joustavuutta, eikä esimerkiksi paperista lääkemääräystä tarvitse olla mukana. Tämä toimii kaikissa apteekeissa ilman paperista valtakirjaa, Tukiainen jatkaa.
 Valtuutus helpottuu entisestään
 Tällä hetkellä sähköisen valtuutuksen voi antaa vain sähköisesti. Vuoden vaihteessa voimaan tulee kuitenkin voimaan lakimuutos, jonka myötä valtakirjan sähköiseen asiointiin voi jatkossa antaa myös fyysisesti viranomaisen toimistossa.
 Tietohallintoneuvos  Maria Nikkilä  valtiovarainministeriöstä kertoo, että muutoksessa on ajateltu sellaisia ikääntyneitä, jotka eivät uskalla tai osaa antaa valtuutusta sähköistä kautta. Lisäksi huomioidaan ne, joilla ei ole käytössä vahvan sähköisen tunnistamisen välinettä, kuten pankkitunnuksia.
 – Jos he haluaisivat antaa valtakirjan vaikka lapselleen, joka voisi niitä asioita hoitaa, voisivat he tehdä sen ihan kasvokkain palvelutiskillä.
 Kymmenen miljoonaa tunnistusta kuussa
 Digitaaliset julkiset palvelut ovat kaiken kaikkiaan lisääntyneet viime vuosina vauhdilla. Eniten käyttö on kasvanut Suomi.fi-tunnistuspalvelussa, jonka avulla viranomaiset varmistavat käyttäjän henkilöllisyyden. Väestörekisterikeskuksen mukaan kuukausitasolla tehdään 8–10 miljoonaa tunnistustapahtumaa, joka tarkoittaa 120 miljoonaa tunnistusta vuodessa. Esimerkiksi viime vuoden lokakuusta tämän vuoden lokakuun on kasvua noin 20 miljoonaa ja toissa vuoden lokakuusta 40 miljoonaa.
 – Tänä vuonna pieninkin kuukausi on ollut suurempi kuin mitä viime vuoden suurin kuukausi, Tukiainen kertoo.
 – Tämän palvelun kautta tunnistaudutaan kaikkiin valtionhallinnon palveluihin eli käytännössä kasvu kuvastaa sitä, että valtionhallinnossa ylipäätänsä sähköinen asiointi on lähtenyt reippaaseen kasvuun.
 Viestejä käyttää jo yli 300 000
 Kolmas suuri sähköinen palvelu on Suomi.fi-viestit, joiden kautta voi viestiä julkisen hallinnon tai muiden palvelua käyttävien organisaatioiden kanssa. Syyskuussa käyttäjiä oli noin 250 000 ja 300 000 käyttäjän raja rikkoutui marraskuun lopussa. Viestien käyttäjäorganisaatioita on runsas 250. Esimerkiksi verohallinto on yksi suurista lähettäjistä.
 – Viestien lähettäjiä ja viranomaisia, joille voi lähettää viestin, on koko ajan tulossa lisää, Tukiainen kertoo.
 Tavoitteena on yhdenmukaistaa ja parantaa kansalaisten viestintää eri viranomaisten kanssa. Yleisemminkin Suomi.fi-palvelujen kehityksessä on tavoitteena, että mahdollistetaan kaikille suomalaisille tasalaatuiset sähköisen asioinnin peruspalvelut kustannustehokkaasti. Huomiota on kiinnitetty myös palvelumuotoiluun ja saavutettavuuteen.
 – Viime vuosina on yritetty parantaa palvelujen löydettävyyttä ja sitä, että ne menisivät mahdollisimman loogisesti yhteen, valtiovarainministeriön Nikkilä sanoo.
 – Nyt monesti täytyy vielä tietää, mikä viranomainen vastaa tietyn asian hoitamisesta ja sitten mennä sen viranomaisen sivulle etsimään palvelua.
 Säästää aikaa ja rahaa
 Nikkilä uskoo, että digitaalisten palveluiden käyttö kasvaa entisestään, kun yhä useampi havahtuu mahdollisuuteen. Erityisesti pienemmillä paikkakunnilla paikan päällä asiointi voi vaatia paljon aikaa ja ajokilometrejä.
 – Sähköiset palvelut ovat aina käytettävissä, asioida voi illalla tai viikonloppuna ja yleensä asia hoituu siellä aika helposti ja näppärästi.
 Digipalvelut säästävät kustannuksia paitsi kansalaisilta, myös organisaatioilta. Nikkilän mukaan esimerkiksi Kelan kohdalla on joskus arvioitu, että sähköinen asiointi säästää rahaa 5–10 euroa asiointitapahtumaa kohden verrattuna siihen, että asiakas tulee paikan päälle konttoriin.
 Viranomaisten kannalta palvelujen digitalisointi mahdollistaa palvelujen järjestämisen paikasta riippumatta. Myös asiantuntijoiden osaamista voidaan hyödyntää paremmin. Esimerkiksi maistraatit, jotka vuodenvaihteessa yhdistyvät Väestörekisterikeskuksen kanssa Digi- ja väestötietovirastoksi, ovat jo aiemmin keskittäneet tiettyjä tehtäviä. Näitä ovat ainakin pääkaupunkiseudun muuttoilmoitukset, jotka hoidetaan Lapin maistraatissa ja isyyden tunnustamisen vahvistamista koskevat asiat, jotka käsitellään Lounais-Suomen maistraatissa.
 – Joillain paikkakunnilla on asiantuntijat, jotka hoitavat ne keskitetysti koko maan osalta. Asioiden käsittely on nopeampaa ja tehokkaampaa, kun ihmiset tietävät paremmin mitä tekevät. Tehtäviä on paljon, ja jos jokainen virkailija tekisi niitä kaikkia, niin työpäivän sisältö olisi tosi rikkonainen, Nikkilä sanoo.
 Kuntien tarjoamissa sähköissä palveluissa on Nikkilän mukaan vielä paljon eroja ja aktiivisimpia ovat olleet isoimmat kunnat. Muun muassa kouluihin tai päivähoitoon ilmoittautuminen tai terveyspalvelujen ajanvaraus toimii jo paikoin sähköisesti.

Sähköiset valtuutukset löysivät käyttäjänsä – pian valtuutuksen voi antaa netin ohella myös konttorissa


Summary: Helsingin Sanomien gallupin mukaan tämän hetken suosituimmat puoleet ovat perussuomalaiset ja kokoomus.

Perussuomalaisten kannatus jatkaa kasvuaan, kertoo  Helsingin Sanomien  gallup. HS-gallupin mukaan opposition suurimman puolueen PS:n kannatus on nyt 22,7 prosenttia. Nousua on 0,3 prosenttiyksikköä.
 Toiseksi suosituin puolue on niin ikään oppositiossa vaikuttava kokoomus 17,2 prosentin kannatuksella.
 Hallituspuolueista pääministeriä vaihtaneen SDP:n lukema on 15,1 prosenttia, vihreiden kannatus oli 12,5 ja keskustan 11,1, mikä on puolueen heikoin tulos HS-gallupin historiassa. Hallituspuolueista kannatustaan nostivat hieman vasemmistoliitto (8,4 %) ja RKP (4,5 %).
 Oppositiossa KD:n kannatus on 4,0 prosenttia ja nyt-liikkeen 1,7.
 Kaikkien puolueiden kannatusmuutokset jäivät selvästi tutkimuksen virhemarginaalin sisään. Suurimpien puolueiden kohdalla se on 2,1 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Kantar TNS:n toteuttamaa gallupia varten haasteltiin 2 226 ihmistä. Pääministerin vaihtuminen ja uuden hallituksen aloittaminen osuivat tutkimusjakson keskivaiheille.
 Korjaus 28.12.2019 klo 9.07: Korjattu kuvatekstiä. PS ja kokoomus olivat suosituimpia puolueita, mutta kokoomuksen kannatus ei noussut vaan laski 0,1 prosenttiyksikköä, toisin kuin kuvatekstissä aluksi virheellisesti luki.
 Lue myös:
 Ylen mittaus: Perussuomalaiset jyristelivät taas eteenpäin, keskustalle kaikkien aikojen murskaluvut
 Katri Kulmuni Helsingin Sanomissa: "Voi olla myös, ettei keskusta nouse tästä"
 Analyysi: Kulmuni kaatoi Rinteen, mutta keskustan karmeat kannatusluvut uhkaavat kaataa Kulmunin

HS-gallup: Perussuomalaisten kannatus kasvaa yhä, hallituksen isojen puolueiden lukemat valuvat alaspäin


Summary: Usein vasta neljäs sukupolvi on sotatraumoista täysin vapaa. Monet heistä ovat nyt nuoria aikuisia.

Yle kysyi lukijoilta, millä tavoin sodat näkyvät edelleen  perheiden ja sukujen elämässä. Millaisia ylisukupolvisia taakkoja suomalaiset kantavat mukanaan?
 Vastauksia tuli 230. Niiden perusteella talvi- ja jatkosodan tai Lapin sodan jättämät haavat eivät näytä vieläkään täysin umpeutuneen. Sotamuistot ovat toki haalistuneet, mutta niiden seuraukset kulkevat mukana henkisinä taakkoina, käytöstapoina ja asenteina.
 Voit vertailla eri ikäisten ja eri sukupolvea edustavien kirjoittajien tarinoita. Artikkelin päättää 18-vuotiaan nuoren kirjoitus.
 Tämä on ensimmäinen juttu, joka on tehty vastausten perusteella. Palaamme aiheeseen vielä myöhemmin.
 Stina Tuominen / Yle
 Koska sotakokemuksia ei ollut aikanaan sopivaa surra, osa veteraaneista työnsi traumojaan eteenpäin omille lapsilleen.
 Jotkut siirsivät trauman vaikenemalla, toiset lyömällä. Monet tarttuivat pulloon. Surua ja heikkoutta ei saanut näyttää: pojat eivät itke!
 Naiset kantoivat sota-aikana vastuuta arjesta. Myöhemmin he hoitivat lasten lisäksi myös murtuneita miehiään. Vahvan naisen malli siirtyi sukupolvelta toiselle. Monet vastaajista tunnistavat itsessään vahvuuteen sairastumisen.
 Eräs vastaajista kirjoittaa: “Lapsissa kiteytyy, mitä sota tarkoittaa –loputonta turvattomuutta. Se purkautuu pitkäaikaisina ongelmina, joita jokainen osaa itse kuvitella, alkoholismista masennukseen. “
 Tarinoista huokuu lapsen tarve tulla rakastetuksi ja hyväksytyksi – oli aikakausi mikä tahansa.
 Stina Tuominen / Yle
 Kaikki sukupolvilta toisille siirtyvät ongelmat eivät tietenkään johdu sodista. Sotien aiheuttamat taakkasiirtymät ovat kuitenkin näiden tarinoiden kertojille totta.
 Traumaattiset tapahtumat vaikuttavat sukupolvesta toiseen, jos niitä ei tunnisteta ja käsitellä.
 Psykoanalyytikko  Pirkko Siltalan  mukaan ne jatkavat kulkuaan ja siirtyvät aina uudelle sukupolvelle. Ne eivät häviä, vaan jäävät piilotajuntaan. ( Pirkko Siltala: Taakkasiirtymä)
 Väitetään, että vasta neljäs sukupolvi on täysin vapaa sotien ylisukupolvisista traumoista. Se tarkoittaa sodan kokeneiden lastenlastenlapsia. Monet heistä ovat nyt nuoria aikuisia. Tässä artikkelissa on mukana myös heidän pohdintojaan.
 Lukijoiden teksteistä nousi esiin erityisesti kuusi teemaa. Vaikeneminen ja puhumattomuus. Kykenemättömyys käsitellä tunteita. Ankaruus ja armottomuus heikkoutta kohtaan. Tyttöjen vastuu perheestä liian nuorina. Vahvuuteen sairastuminen. Viina ja väkivalta – yhdessä tai erikseen.
 Rakkauden kaipuusta, puhumattomuudesta ja vaikeudesta käsitellä tunteita
 Nainen, 38:
 Tunteista tai mistään henkilökohtaisista asioista ei puhuta.
 Isoisäni koki sodassa niin suuren trauman, että päätyi sodan jälkeen psykiatriseen sairaalaan psykoosin vuoksi. Hän oli perheelleen ankara ja näytti vain negatiiviset tunteet.
 Minun äitini eli hänen tyttärensä sai raivokohtauksia milloin mistäkin, kun olin lapsi. Maitolasi kaatui: raivokohtaus. Olin unohtanut läksyt: raivokohtaus.
 Lapsuuteni oli kuin pommikoneen pommien väistelyä ja pelkäämistä, vaikka sodan päättymisestä oli kulunut jo vuosikymmeniä. Olin herkkä lapsi ja kärsin edelleen lapsuuteni psyykkisistä traumoista.
 Koen, että en ole saanut rakkautta koskaan. Mutta niin kokee varmasti äitinikin. Ei sellaista voi antaa eteenpäin, mitä ei ole itse koskaan saanut.

 Mies, 24:
 Oma ukkini oli 19-vuotias, kun hän joutui lähtemään sotaan. Äitini kertoman mukaan ukki oli sotien päättymisen jälkeen hyvin traumatisoitunut ja katkera. Hän oli nähnyt monen ystävänsä kuolevan rintamalla.
 Ukki alkoholisoitui sodan jälkeen, mikä vaikutti paljon perheen sisäisiin väleihin ja osaltaan etäännytti ukin lapsistaan. Työnsä hän silti hoiti aina kunnialla varhaiseen kuolemaansa saakka. Ukki kuoli vain 50-vuotiaana, 27 vuotta ennen minun syntymääni.
 Äitini on pyrkinyt antamaan meille enemmän rakkautta ja huolenpitoa, mitä vaille hän itse jäi lapsuudessaan.
 Nainen, 37:
 Isäni on syntynyt 1945. Hänen isänsä oli sodassa ja sai kranaatinsirpaleita korvaansa. Oli puoliksi kuuro ja aina pahalla tuulella.
 Äiti on syntynyt 1944 ja on Karjalan evakko 11-lapsisesta perheestä. Itse olen 37 ja minulla on neljä lasta.
 Olen joutunut kehittämään oman arvomaailman ja oman tapani olla kokonaan itse. Kotoa ei ole tullut minkäänlaisia emotionaalisia eväitä.
 Mistään tunteista ei koskaan puhuttu, ja ilmapiiri oli hyvin ahdasmielinen.
 Isäni joi joka ilta siihen asti, kun täytin 8. Sitten hän lopetti, ja alkoi lievittää stressiään kiusaamalla minua. Se aiheutti minulle teininä burnoutin ja syömishäiriön.
 Stina Tuominen / Yle
 Mies, 34:
 Omista ukeistani kumpikin palasi ainakin fyysisesti hyvinvoivana noin viiden vuoden taipaleeltaan, mutta olisi naiivia ajatella, etteikö sota olisi vaikuttanut jotenkin.
 Lapsena isoisäni eivät varsinaisesti väistelleet sota-aihetta, mutteivat kyllä siitä ensimmäisinä puhuneetkaan. Eipä sitä suku heiltä vaatinutkaan. Jo kauan ennen kuin koko sotatraumaylipolvisuus-debatti alkoi, pohdin että siinä, miten oma isäni odotti minulta, heijastui hänen oma kasvuympäristönsä.
 Tehtäköön selväksi heti, etten koe omaa kasvatustani mitenkään "kovaksi". Molemmat isoisäni pitivät suuresti lastenlapsista, samoin mummoni.
 Ehkä isoisän puhumattomuus omille lapsilleen näkyy parahiten siinä, että isäni kasvoi jäykän päämäärätietoiseksi, osin itsepäiseksi. Hänen odotuksensa taas omilta lapsiltaan eivät kenties aina olleet kohtuullisia.
 Joku kai sanoisi, että empatian oppiminen on jäänyt vaillinaiseksi sekä isälläni että minulla.
 Ei ole ehkä aivan oikein vetää suora linja isoisän sotakokemusvaitiolosta isäni kautta itseeni, muttei sitä voi poissulkeakaan yhtenä tulkintalinjana.
 Siitähän ukin hiljaisuudessa kai pohjimmiltaan oli kyse – miten käsitellä kieltämättä poikkeukselliset kokemukset ja tunteet?
 Stina Tuominen / Yle
 Tytär vanhemman rooliin
 Nainen, 54:
 Äitini jäi sotaorvoksi viisivuotiaana. Hänen isänsä kuoli rintamalla, kun äitini oli vain kolme kuukautta vanha. Hieman myöhemmin kuoli sodan oloissa hänen äitinsä. Hän päätyi lastenkoteihin. Lopulta hänet sijoitettiin monen muun tavoin maatilalle.
 Lapsuuden ajan turvattomuus yhtyi sodan jälkeiseen julmaan suhtautumiseen.
 Sotaorvot päätyivät helposti kiusatuiksi. Se kuulostaa julmalta, mutta yhteiskunta oli silloin julma heikoille. Sotatraumaa sekin. ”Mitäs menivät sinne itseään tapattamaan”, saatettiin sanoa lapselle.
 Osa maataloista piti heitä vain työvoimana. En viitsi kuvitella, mitä tyttölapsille on sijaiskodeissa tehty. Emotionaalisesti hajalla ollut yhteiskunta ei osannut ottaa orpolapsia huomioon. Kaikkien piti vain pärjätä. Parempi oli olla puhumatta.
 Sodan orpouttamat ovat edelleen aiheesta käydyssä keskustelussa varjossa. Eräänlaisia näkymättömiä lapsia, nyt jo 75–85-vuotiaita keskimäärin. Ruotsiin lähetetyistä sotalapsista on kyllä puhuttu.

Äitini on ollut turvaton ja myöntänyt, ettei ole osannut olla äiti. Jouduin itse ottamaan vanhemman roolia liian varhain.
 Ehkä vasta itse saan kierteen poikki, eikä se siirry enää omille lapsilleni eli neljänteen polveen. Mutta kolmanteen polveen sota on tullut.
 Kärsimys jalostaa ja heikkous on häpeä
 Nainen, 61:
 Äitini, vuonna 1927 syntynyt pirkanmaalaisen pikkutilan tytär, joutui miesten lähdettyä rintamalle ottamaan vastuuta tilan asioista enemmän kuin niin nuoren tytön pitäisi.
 Ensimmäisenä sotatalvena hän ajoi hevosella tukkilastin pois metsästä. Hintelälle 12-vuotiaalle tytölle sen on täytynyt olla kova paikka.
 Äidille jäikin marttyyrimäinen, hyvin ankea suhde työntekoon ja elämään.
 Työ ei ollut työtä ellei se ollut raskasta ja kuluttavaa.
 Jossain määrin tämä päti myös koko elämään: vain kärsimys teki asioista kokemisen arvoista.
 Tästä vinoutuneesta työ- ja elämänkäsityksestä olen pyristellyt eroon koko elämäni ajan.
 Olen syntynyt vuonna 1958 ja lapseni ovat syntyneet vuosina 1984 ja 1987.
 Minusta näyttää, että olen onnistunut kohtalaisen hyvin välttämään tämän taakkasiirtymän heidän osaltaan, ja lapsenlapseni ovat jotakuinkin varmasti vapaita tuosta riesasta.
 Stina Tuominen / Yle
 Nainen, 44:
 Itse edustan kolmatta sukupolvea ja kasvatan neljättä. Tärkein perintö on se, ettei heikkoutta saa koskaan näyttää missään elämän osa-alueella. Heikkoutta pidetään jopa häpeänä.
 Omalla kohdallani jatkuva "minä selviän kaikesta itse ja omilla huolilla muita en rasita" -mentaliteetti painaa ja teini-ikäinen poikalapseni pitää itseään "heikkona", koska kärsii paniikki- ja ahdistuskohtauksista.
 Näin ainakin meillä kuuluu vielä kaikuja menneestä ja sen tuomasta asenteesta. Elämä on opettelua hyväksymään oma heikkoutensa ja avun vastaanottaminen kokematta häpeää.
 Viinaa ja väkivaltaa sukupolvelta toiselle
 Nainen, 53:
 Isoisäni oli ihana ja hurmaava mies, kun hän meni sotaan. Sodasta palasi muuttunut mies. Mies, joka oli perhettään kohtaan sadisti ja joka fyysisellä väkivallalla tuhosi lapsensa.
 Yksi näistä lapsista on isäni, joka myös oli väkivaltainen äitiämme ja meitä lapsia kohtaan. Hän sairasti vakavaa alkoholismia. Isäni sisko oli myös vakavasti alkoholiongelmainen ja teki myöhemmin itsemurhan.
 Minun siskoni voi erittäin huonosti. Veljenikään ei ole saanut elämästään otetta. Minä olen käynyt koko aikuisikäni terapiassa. Olen yksinhuoltaja ja teen kaikkeni, että samat traumat eivät enää kiusaa tytärtäni.
 Hänen elämänsä sujuu vielä ihan hyvin.
 Stina Tuominen / Yle
 Mies, 44:
 Isän isä oli rintamaveteraani, kovakourainen alkoholisti, jonka tyrannian vallassa kahdeksanlapsinen perhe eli niukassa toimeentulossa. Isästäni tuli sosiaalisilta taidoiltaan täysin onneton alkoholisti. Hän erosi äidistäni kun olin kolmevuotias.
 Elin äitini kanssa kahden. Minkäänlaista aitoa yhteyttä en ole koskaan isäni kanssa tavoittanut, vaikka lapsena olin pakolliset viikonloput hänen luonaan.
 Yksinhuoltajaäitini kuoli syöpään ollessani 20-vuotias. Edes tuolloin ei isäni kyennyt tukemaan minua.
 Nyt olen 44-vuotias kolmilapsisen ydinperheen isä. Sairastan syöpää. Samoin vaimoni.
 Isäni on ollut nyt raitis 14 vuotta. Hän on kömpelösti yrittänyt auttaa meitä ja varmasti tuntee aitoa välittämistä, mutta keinot tukemiseen ovat hänellä vähissä.

 Minä olen ollut lapsilleni hellä, rakastava ja läsnäoleva isä. Sodan trauma ei enää heille etene.
 Nainen, 59:
 Isäni oli sotatraumatisoitunut, ja kasvoin siksi perheväkivaltaisessa kodissa. Olen nyt 59-vuotias ja käsitellyt lapsuuteni traumaa eri elämänvaiheissa. Koen kuitenkin, etten itse siitä koskaan tule täysin vapaaksi. Joiltakin osin myös lapseni ovat joutuneet kokemaan traumaani.
 Lapsenlapseni, ihanat 5- ja 2-vuotiaat tytöt, näyttäisivät olevan onneksi vapaita traumasta.
 Avoimuus ja se, että asiasta on puhuttu ja kirjoitettu julkisesti, on minua auttanut erityisen paljon.
 Lapsuudessa syntyneet tunne-lukot ovat avautuneet, mutta vasta myöhäisemmällä iällä olen itseäni oppinut ymmärtämään.
 Suhteeni isään on ohjannut parisuhdevalintojani. Niissä olen ollut hyväksyntää ja turvallisuutta hakeva.
 Ikään kuin olisin aikuisiällä halunnut miessuhteissani ratkaista sitä, mikä lapsuudessa ei onnistunut. Monessa asiassa olen kasvanut aikuiseksi, mutta parisuhteessa huomaan välillä olleeni se pelokas ja toivoton pikkutyttö.
 En ole isälleni katkera tai vihainen, ymmärrän.
 Lapsi ottaa sen minkä saa, minullakin on muutamia kauniita asioita, joita olen mielessäni elättänyt.
 Ne karmeudet, jotka lapsuudessa koin, olen suurelta osin käsitellyt ja päästänyt irti.
 Stina Tuominen / Yle
 Nainen, 43:
 Isän puolelta olen karjalainen ja inkerikko. Minua haukuttiin ryssäksi koko ala-asteen ajan.
 Äidin puolen suku oli hyvin katkera karjalaisille, joille annettiin "ilmaiseksi" maata sodan jälkeen viljeltäväksi. Suku haukkui karjalaisia ryssiksi ja piti heitä alempiarvoisina.
 Karjalaiset sukulaiseni vaikenivat täysin omasta kulttuuristaan. Kaikki valkopestiin ja häivytettiin. Olisin ehdottomasti kaivannut pönkitystä persoonalleni. Kasvoin puolikkaana toista puolta häveten.
 Perheenä ja sukuna emme ole pystyneet käsittelemään kipeitä asioita. Sodankäyneiden lapsia kuritettiin ja häväistiin, lapsia tehtiin paljon, ja lapset ovat jatkaneet kostoa omille lapsilleen. Itse en ole kyennyt enkä halunnut omaa perhettä, sillä lapsuus oli niin kurja maaseutupitäjässä, jonne evakoita aikanaan asutettiin.
 Olen pitänyt itseäni hengissä käymällä pitkään terapiassa.
 Kotiseudulla käydessäni tuntuu, että palaan menneille vuosikymmenille. Niille vuosikymmenille kun sota on juuri loppunut. Traumatisoituneet ja harhaiset miehet toikkaroivat humalassa ja rasvaavat aseitaan.
 Minun mielestäni meidän sukuun vaikuttaa yhä myös kansalaissota.
 Olen nykyään täti ja otan sen tehtävän vakavasti. Olen päättänyt olla mukana kääntämässä kelkkaa kammottavassa sukusaagassamme.
 Lapsi voi selviytyä yhdenkin terveen aikuisen avulla. Haluan olla sellainen aikuinen.
 Ei pelkästään traumoja – perintönä ahkeruus ja säästäväisyys
 Nainen, 39:
 Meillä ei kotona haaskattu, törsätty tai kerskakulutettu. Ostettiin vain tarpeeseen, jos siihenkään, ja oltiin humputtelematta. Muistutettiin pahasta päivästä.
 Ruoka oli aina itse tehtyä ja maan antimiin perustuvaa. Ruokaa ja ruuan tekijää opittiin kunnioittamaan.
 Vanhojen ihmisten kunnioitus oli tärkeää. Käytöstavat olivat tärkeitä. Armeijan käynti ja työnteko olivat tärkeitä.
 Epäluulo ulkomaalaisia kohtaan oli terve asenne.
 En ole kokenut näitä asioita traumoiksi. Ne ovat oman aikansa ihmisten parhaita yrityksiä tuottaa tervettä jälkipolvea.
 Totisesti olisin valmis siirtämään näitä traumoja jälkipolville.
 Stina Tuominen / Yle
 Mies, 69:
 Isäni oli 25-vuotias, kun talvisota syttyi. Hän joutui olemaan rintamalla jatkosodan loppuun asti.
 Vanhempani tapasivat ja avioituivat sodan jälkeen, jälleenrakennuksen aikaan. Synnyin vuonna 1950, ja jäin vanhempieni ainokaiseksi.
 En voisi kuvitella turvallisempaa ja rakastavampaa lapsuutta. Työläisperheessämme ei liialti rahaa ollut muttei puutettakaan. Sodasta ei juurikaan puhuttu.
 Vielä 1950-luvulla oli ns. "kulkumiehiä", joita majoitettiin kotonani, ketään ei yön selkään laitettu.
 Uutisia luettiin monesta sanomalehdestä. Vanhempani äänestivät kaikissa vaaleissa.
 Meillä ei riidelty, lyöty eikä juotu.
 Sodan vaikutukseksi katsoisin perusoptimismin, tulevaisuudenuskon, suvaitsevaisuuden ja ajan hengessä pysymisen.
 Mies, 40:
 Eivät sodat ole minään kipeänä traumana minulle, lapsenlapselle, näkyneet. Äidin äitini – Laatokan Karjalan evakko – siitä kai eniten suruissaan oli. Isoisät kertoilivat sotajuttuja pyydettäessä.
 Molemmat vanhempani sen sijaan traumatisoituivat kodin, uskonnon ja isänmaan suitsuttamisesta ja hukuttautuivat päätä myöten 60–70-lukujen vasemmistoradikalismiin.
 Nainen, 71:
 Lämpimiä, tuntevia, rakastavia isiä me saimme heistä. Mutta minä säikähdin silti: nelikymppiseksi asti näin painajaisunia pommituksista ja myös muista kummallisista kokemuksista.
 Neljäs sukupolvi – traumoista vapaa, muttei historiaton
 Nainen, 18:
 Minä itse kuulun neljänteen polveen ja haluaisinkin kertoa, miten koen isoisovanhempieni kokemukset. Ovatko sotatraumat siirtyneet minulle asti?
 Kaikki isoisoisäni, niin äitini kuin isänikin puolelta, olivat rintamalla ja myös selvisivät sieltä hengissä. Äitini isän vanhemmat olivat karjalaisia ja joutuivat jättämään kotinsa.
 Minun isovanhempani ovat syntyneet 1938, eli ovat olleet pieniä lapsia sodan aikana. He ovat kertoneet tarinoita siitä, kuinka muistavat pommikoneiden lentäneen talon yli ja siitä kun oma koti löydettiin maa tasalle poltettuna.
 Nämä tietenkin ovat vaikeita muistoja, mutta koen, että he eivät ole siirtäneet traumojaan minulle.
 Senhän me tiedämme, ettei sodasta ilman traumoja tulla takaisin. Äitini on nähnyt, kun ihminen kärsii sodan kauhujen aiheuttamasta stressihäiriöstä. Ja kuinka isoäiti itkee kaatuneen veljensä ja menetetyn kotinsa vuoksi.
 Koen ja tiedän, että neljäs sukupolvi sodasta on etäämpänä noista kauheista tapahtumista. Sota jää koko ajan kaukaisemmaksi. Mutta täysin ilman jälkiä sodasta emme ole jääneet.
 Minä uskon, että tällainen kansallinen trauma jättää jälkensä ainiaaksi. Sisällissodasta on jo sata vuotta, mutta voimme huomata julkisesta keskustelusta, ettei siitäkään olla "päästy yli".
 Sota on sellainen tragedia, että sitä ei sovi unohtaa, koska se ei saa toistua. Sodan traumoista sen sijaan pitäisi päästä yli sukupolvien aikana.
 Me olemme esivanhempiemme summa. Heidän kokemuksensa vaikuttavat vielä monen sukupolven jälkeenkin, vaikka sota onkin jo meille kaukainen asia.
 Minä kunnioitan sotaveteraaneja ja kaikkia sodan aikana eläneitä, jotka pitivät Suomen koossa ja itsenäisenä.
 Isoisovanhempieni kunniaksi haluan joskus käydä heidän kotiseudullaan Karjalan kannaksella.
 Sotatraumoista olen vapaa, mutta jälki on ikuinen.
 Tämä oli ensimmäinen kooste, joka on tehty kyselyn pohjalta. Aiheeseen palataan myöhemmin talvella.

Suomalaiset teinistä eläkeläiseen kertovat, miten sotien jäljet heissä yhä näkyvät – “Me olemme esivanhempiemme summa”


Summary: Liikemies Abdullah Shrem pelasti satoja jesidejä Isisin valvomalta alueelta. Hän etsii edelleen kadonneita.

Liikemies  Abdullah Shrem  on yksi jesidejä kohdanneen murhenäytelmän keskeltä nousseista sankareista. Hän on itsekin jesidi, kotoisin Sinjarin alueelta Pohjois-Irakissa.
 Vainottu vähemmistö Naisia viettämässä jesidien uutta vuotta Lalishin temppelissä Pohjois-Irakin kurdialueella. Gailan Haji / EPA Pohjois-Irakin jesidivähemmistö on ollut Isis-terroriliikkeen erityisen vihan kohteena. Jesidit ovat kurdeja, joilla on oma uskontonsa, jossa yhdistyy elementtejä useista eri uskonnoista. Irakissa jesidejä arvioidaan olevan ainakin noin puoli miljoonaa. Ääri-islamistien mielestä jesidit ovat saatananpalvojia, joilla on vain kaksi vaihtoehtoa: luopua uskonnostaan tai tulla tapetuksi. Isisin hyökkäyksessä vuonna 2014 arvioidaan kuolleen jopa 10 000 jesidiä. Sadattuhannet joutuivat jättämään kotinsa ja useimmat heistä eivät edelleenkään ole päässeet takaisin kotiseuduilleen.
 Shrem  päätti käyttää Syyriassa olevia kontaktejaan pelastaakseen sukulaisiaan Isisin kynsistä. Sukulaisten pelastusoperaatiosta kasvoi salakuljetusverkosto, joka toi satoja ihmisiä turvaan.
 Kaikki alkoi kesällä 2014, kun ääriliike Isis valtasi jesidien kotiseudut Irakin Sinjarissa. Isis tappoi tuhansia ihmisiä ja sieppasi eri arvioiden mukaan noin 7 000 jesidiä, lähes kaikki nuoria naisia.
 Naisilla käytiin kauppaa ja heitä pidettiin seksiorjina. Isisiin kuuluvat miehet raiskasivat vääräuskoisina pitämiään naisia. Lukuisia Abdullah Shremin sukulaisia katosi Isisin hyökkäyksen jälkeen.
 – 56 sukulaistani oli kateissa ja huomasin, että kukaan ei auta meitä. Joukossa oli sisaruksiani ja muita lähisukulaisia, joten minun oli pakko toimia, Abdullah Shrem kertoo. Hän asuu nyt Dohukissa Pohjois-Irakissa. Koti Sinjarissa on raunioina.
 Abdullah Shrem on yhteistyökumppaneidensa kanssa pelastanut lähes 400 jesidiä. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Minä toimitin kalifaatissa haluttua tavaraa, kuten tupakkaa, liikekumppanini toimittivat minulle sukulaisiani  Abdullah Shrem, jesidien pelastaja
 Ennen kuin Isis hyökkäsi jesidien kimppuun Shrem myi traktoreita ja maataloustuotteita, kuten hunajaa. Hänellä oli liikekontakteja myös Syyriassa. Niiden avulla hän sai yhteyden salakuljettajiin, jotka toimivat Isisin valtaamilla alueilla, niin sanotussa kalifaatissa.
 Salakuljettajille tupakkaa – jesideille vapaus
 – Toimitin kalifaatissa haluttua tavaraa, kuten tupakkaa, liikekumppanini taas lähettivät minulle sukulaisiani, Shrem kuvailee vaihtokauppaa.
 Isisin islamtulkinnan mukaan tupakointi oli kielletty, joten kalifaatissa tupakka oli kovaa valuuttaa ja salakuljetus kukoisti.
 Ensimmäinen pelastettava, Isisin syyrialaiseen pääkaupunkiin Raqqaan päätynyt veljentytär, onnistui ottamaan yhteyttä Shremiin puhelimitse. Sen jälkeen Shrem alkoi valmistella pelastusoperaatiota yhdessä salakuljettajien kanssa.
 Isis otti Raqqan haltuunsa tammikuussa 2014 ja monet siepatut jesidit päätyivät tänne orjiksi. AOP
 – Sovimme sukulaiseni kanssa, että kun talon puutarhaan ilmestyy mies, jolla on mukanaan taatelipussi, tyttö lähtee miehen matkaan kysymättä mitään. Pako oli ajoitettu hetkeen, jolloin talon muu väki oli moskeijassa rukoilemassa, Shrem kertoo.
 Kun ensimmäiset sukulaiset oli saatu kotiin, sana levisi ja monet epätoivoiset jesidit ottivat yhteyttä Shremiin ja pyysivät apua sukulaistensa löytämiseksi.
 Tähän mennessä 397 ihmistä on löydetty. Shremin omista sukulaisista 17 on edelleen kateissa.
 Kadunlakaisijat vakoilijoina
 Suurin osa pelastettavista löytyi Raqqasta. Leipomo ja hautausmaat olivat tärkeässä roolissa naisten pelastamisessa.
 Jesidinaiset pidettiin usein orjina Isis-taistelijoiden kodeissa ja heidän löytämisekseen oli tärkeä päästä kurkistamaan kotien seinien sisäpuolelle.
 Raqqaan päätettiin perustaa leipomo, joka toimitti leipää koteihin. Salakuljettajille maksettiin leipomon perustamisesta ja he saivat pitää tuotot.
 – Jesidiorjat ottivat tavallisesti leipälähetyksen vastaan aikaisin aamulla, joten onnistuimme tällä tavalla paikallistamaan heidät, Abdullah Shrem kertoo.
 Jesidit muistivat elokuun alussa 2019 Isisin hyökkäyksessä kuolleita ja kadonneita. Gailah Haji /EPA
 Lisäksi salakuljetusverkosto maksoi kadunlakaisijoille, jotka tarkkailivat taloja, joissa epäiltiin olevan jesidejä.
 Pelastettaviin otettiin yhteyttä viestinviejien tai tekstiviestien avulla, jos se oli käytännössä mahdollista. Salakuljettajat olivat myös saanet houkuteltua avukseen paikallisia naisia, jotka myivät lastenvaatteita.
 He saattoivat tulla taloon herättämättä epäilyjä ja toivat viestin, jossa pelastettavaa kehotettiin valmistautumaan pakoon.
 Reitti pelastukseen kulki hautausmaan kautta
 Kodista ihmisiä hakevat henkilöt olivat raqqalaisia naisia, joille maksettiin palvelusta. Pelastettavat haettiin yleensä kodista aikaisin aamulla ja salakuljettajat odottivat seuraavassa paikassa, joka usein oli hautausmaa.
 Abdullah Shremin mukaan hautausmaat olivat hyviä kohtauspaikkoja, koska Isisin taistelijat eivät vartioineet niitä. Siepatun matka vapauteen saattoi sen jälkeen kestää viikkoja, ja paon aikana majoituttiin salakuljetusverkoston ylläpitämiin turvataloihin.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Pelastusoperaatio oli kallis ja yhden ihmisen saaminen turvaan maksoi tuhansia dollareita, joten pelkillä salakuljetustupakan tuotoilla ei päästy pitkälle. Rahoja on saatu lahjoituksina ja Irakin kurdihallinto on myös avustanut salakuljetusverkostoa.
 Siepattuja entistä vaikeampi löytää
 Arviolta 3 000 jesidinaista on edelleen kateissa. Shremin mukaan voidaan olettaa, että osa naisista on kuollut, mutta hän ei anna periksi.
 – Uskoisin, että noin 700 naista on hengissä, mutta naisten löytäminen on nyt vaikeampaa. Isisin kalifaatin romahdettua naisia on kuljetettu eri paikkoihin.
 – He voivat olla pienissä kylissä ja yksittäisissä taloissa. Siepattuja on nyt etsittävä eri puolilta Irakia, Syyriaa ja Turkkia, Abdullah Shrem kuvailee pelastustyön vaikeutta.
 Isisissä mukana olleet vain ajoivat partansa ja jatkoivat elämäänsä  Abdullah Shrem, jesidien pelastaja
 Jesideille Isis-painajainen ei muutenkaan ole ohi. Abdullah Shremin mukaan jesidien vastaisiin julmuuksiin osallistuneista suurin osa on vapaalla jalalla ilman, että he olisivat saaneet mitään rangaistuksia.
 – Isisin taistelijat raiskasivat ja tappoivat. Meidänkin kotiseuduilla moni arabimies liittyi Isisiin. Nyt Isis on karkotettu, mutta nämä henkilöt eivät ole joutuneet vastuuseen teoistaan. Isisissä mukana olleet vain ajoivat partansa ja jatkoivat elämäänsä, Abdullah Shrem sanoo.
 .
 Kodeistaan paenneita jesidejä Bajit Kandalan pakolaisleirissä Pohjois-Irakissa. Kaikkien muiden kärsimysten lisäksi jesidit näyttävät olevan pakotettuja elämään pakolaisleireissä vielä pitkään. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Eri puolilla Pohjois-Irakia näkyy myös pakolaisleirejä muistutuksena siitä, että jesidien kärsimys jatkuu. Leireissä on tuhansia jesidejä.
 He eivät uskalla palata koteihinsa, vaan asuvat jo kuudetta vuotta pakolaisleireillä. Sinjarin alue ei edelleenkään tunnu turvalliselta.
 Isis on menettänyt kalifaattinsa, mutta liikkeen taistelijat ovat viime aikoina tehneet uusia iskuja Irakissa. Pelko Isisin paluusta pitää monet jesidit poissa kotiseuduiltaan.
 Lue Lisää:
 Yle Pohjois-Irakissa: Isis lähti Sinjarista, jäljelle jäi tuhottuja koteja ja kostonhalu
 Orjuus nyt: Jesidinaisten kohtalo – Miten kansanmurhasta ja seksiorjuudesta voi selvitä?

Leipomo Raqqassa avasi tien vapauteen sadoille Isisin kynsiin joutuneille jesideille – heidän pelastajansa sanoo, että painajainen jatkuu


Summary: Juniorijalkapallojoukkue ja heidän valmentajansa pelastettiin tulvavesien saartamasta luolastosta heinäkuussa 2018.

Thaimaassa Tham Luangin luolaston pelastusoperaatioon osallistunut thaisukeltaja on kuollut pelastusoperaatiossa saamaansa tartuntaan, kertoo Thaimaan armeija.
 Juniorijalkapallojoukkue ja heidän valmentajansa juuttuivat tulvavedestä täyttyneeseen Tham Luang -luolastoon viime vuoden kesäkuussa. Heidät saatiin pelastettua yli kaksi viikkoa kestäneen riskialttiin pelastusoperaation jälkeen.
 Sukeltaja sai pelastusoperaation aikana tartunnan, jonka takia häntä hoidettiin toistuvasti sairaalassa, kertoo Bangkok Post -lehti.
 Sukeltajan tila romahti, kun infektio levisi hänen verenkiertoonsa, kertoo armeija Facebook-sivuillaan julkaisemassaan ilmoituksessa.
 Kyseessä on toinen Tham Luangin luolaston pelastusoperaatiossa kuollut thaisukeltaja. Toinen armeijan erikoisjoukkojen sukeltaja kuoli kesken pelastusoperaation hapenpuutteeseen työskennellessään luolastossa loukussa olevien poikien pelastamiseksi.
 Pelastusoperaatioon osallistui Thaimaan armeijan lisäksi sukeltajia useista eri maista ja myös suomalainen  Mikko Paasi .
 Lue myös :
 Thaimaalainen juniorijalkapallojoukkue pelastettiin luolasta puolitoista vuotta sitten – nyt luolan alue avattiin turismille
 Rohkeutta, pelkoa ja taitoa – keitä ovat thainuoret luolasta pelastaneet sukeltajat?

Thaimaan luolapelastukseen osallistunut thaisukeltaja kuoli operaation aikana saamaansa tartuntaan


Summary: Kuntaliiton asiantuntijan mukaan erityisluokkien lisäämisellä haetaan yksinkertaista ratkaisua monimutkaiseen asiaan.

Koulutuksen asiantuntijat kummastelevat kansanedustajien haluja lisätä perusopetuksen erityisluokkia.
 Enemmistö Ylen kyselyyn vastanneista kansanedustajista haluaa peruskouluihin lisää erityisluokkia. Yle uutisoi asiasta  aiemmin joulukuussa .
 Osa kyselyyn vastanneista kansanedustajista oli huolissaan esimerkiksi siitä, ettei erityisopetusta ole tarjolla kaikille sitä tarvitseville.
 – En tiedä, mihin tietoihin kansanedustajijen vastaukset tältä osin perustuvat. Itselläni ei ole sellaista tietoa, että sitä ei olisi riittävästi tarjolla. Vaatisi jonkinlaisen selvityksen tekemistä, jotta tällaisia johtopäätöksiä voitaisiin tehdä, sanoo opetusneuvos  Riia Palmqvist  Opetushallituksesta.
 Miksi erityisluokkien määrää on vähennetty?
 Perusopetuslain lähtökohta on, että jokainen lapsi käy koulua omassa lähikoulussaan, kertoo Kuntaliiton opetus- ja kulttuuriyksikön johtaja  Terhi Päivärinta .
 Kukaan ei ole kieltänyt erityisluokkia, vaan niitä on edelleen olemassa, joskin aiempaa vähemmän. Asiantuntijat selittävät kehityskulkua sillä, että oppilaiden tuen tarve vaihtelee.
 Kukaan ei ole kieltänyt erityisluokkia, vaan niitä on edelleen olemassa, muistuttaa Kuntaliiton opetus- ja kulttuuriyksikön johtaja Terhi Päivärinta.

 Suomen Kuntaliitto
 Jos oppilas ei pärjää muiden tahtiin esimerkiksi matematiikassa, ei tämä ole syy siirtää häntä erityisluokalle, vaan silloin hänelle tarjotaan täsmätukea matematiikassa.
 Tuen järjestämisessä on pohdittava myös, mitä saavutetaan sillä, että oppilaat jaetaan pysyvästi erityisluokkiin tai -kouluihin.
 – Yhteisellä koululla voidaan opettaa erilaisuuden ja samanlaisuuden hyväksyntää, yhteistyötaitoja ja sosiaalista vuorovaikutusta erilaisten oppijoiden kesken. Ne ovat sellaisia taitoja, joita kaikki yhteiskunnassa tarvitsevat, Palmqvist sanoo.
 Yhteisellä koululla voidaan opettaa erilaisuuden ja samanlaisuuden hyväksyntää, yhteistyötaitoja ja sosiaalista vuorovaikutusta erilaisten oppijoiden kesken.  opetusneuvos Riia Palmqvist
 Mikä ihmeen kolmiportainen tuki?
 Oppilasta voidaan tukea lukuisin eri tavoin.
 Mahdollisia tukimuotoja ovat esimerkiksi oppimateriaalin selkeyttäminen, tehtävien karsiminen, vaihtoehtoisten tehtävien ja kokeiden tekeminen, tukiopetus, osa-aikainen erityisopetus, apuvälineet, avustajapalvelut ja kerhotoiminta.
 Tuen tasoja on kolme.
 Kaikki oppilaat ovat  yleisen tuen  piirissä. Opettaja tukee kunkin lapsen oppimista esimerkiksi mahdollistamalla osaamisen osoittaminen eri tavoin ja antaa tarvittaessa esimerkiksi tukiopetusta.
 Jos oppilas tarvitsee tätä säännöllisempää tukea tai useita eri tukimuotoja, voi tämä saada  tehostettua tukea .
 Kolmas tuen taso on  erityinen tuki . Sitä annetaan erillisellä päätöksellä. Oppilaalle laaditaan henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma.
 Viime vuonna lähes viidennes oppilaista sai tehostettua tai erityistä tukea. Tehostetun tuen saajien määrä on kasvussa.
 Vuonna 2011 erityisen tuen rinnalle tuli kevyempi tehostettu tuki. Tilastossa on käytetty vuoteen 2011 asti erityisopetukseen siirrettyjä oppilaita. Heidät on rinnastettu erityistä tukea saaneisiin peruskoululaisiin. Kerttu Kamula / Yle
 Mistä tiedetään, käytetäänkö inkluusiota kunnissa säästötoimena?
 Esimerkiksi  Sari Essayah  (kd.) ja  Riikka Purra  (ps.) sanoivat Ylen kansanedustajakyselyssä, että erityisoppilaiden sijoittamista tavallisiin luokkiin käytetään monissa kunnissa säästötoimena.
 Palmqvistin ja Päivärinnan mukaan tätä on vaikea käytännössä todentaa. Mikäli näin olisikin, on monilla kansanedustajilla mahdollisuus puuttua asiaan, Päivärinta muistuttaa.
 – Kunnissa valtuustot päättävät koulujen resursseista. Monet kansanedustajat ovat myös kunnanvaltuutettuja. Jos jossakin kunnassa näyttää, että tilanne ei ole hallinnassa, tarvitaan poliittisia päätöksiä, jotta pystytään lisäämään resursseja.
 Inkluusio ja integraatio kouluissa Monen oppilaan nähdään pärjäävän erinomaisesti yleisopetuksen ryhmässä, kunhan tarjolla on riittävästi tukea. Tätä periaatetta kutsutaan  integraatioksi . Integraatio voi tarkoittaa myös sitä, että erityiskouluja sijoitetaan fyysisesti yleisopetusta tarjoavan koulun yhteyteen. Inkluusiolla  tarkoitetaan ajatusta siitä, että koulu on kaikille yhteinen. Tällöin on olemassa yksi koulujärjestelmä, joka on kaikille sama, eikä erillisiä erityiskouluja tai -luokkia tarvita. Opetushallituksen opetusneuvoksen Riia Palmqvistin mukaan myös erityisluokilla on paikkansa suomalaisessa nykykoulujärjestelmässä.
 Tuen järjestämisen tapoja on kuvattu perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa. Niiden pohjalta kunnat laativat omat, paikalliset opetussuunnitelmansa. Niissä kunnat määrittelevät myös, miten oppimisen tuki toteutetaan kussakin kunnassa.
 – Tietysti kolmiportainen tuki on aika uusi järjestelmä, eikä sitä ole kunnolla arvioitu sen jälkeen kun se otettiin käyttöön. Uskon, että sekä tehostettua että erityistä tukea kouluissa järjestetään, Päivärinta sanoo.
 Kunnissa valtuustot päättävät koulujen resursseista. Monet kansanedustajat ovat myös kunnanvaltuutettuja. Tarvitaan poliittisia päätöksiä, jotta pystytään lisäämään resursseja.  Terhi Päivärinta, Kuntaliitto
 Miten oppilaat saisivat enemmän tukea?
 Sekä  opettajat  että  vanhemmat  ovat puhuneet viime vuosina mediassa siitä, että tuen järjestäminen perusopetuksessa tökkii. Jos kunnilla ei ole varaa tai halua resursoida perusopetuksen tukea nykyistä paremmin, pitäisikö asiaan puuttua valtakunnallisessa päätöksenteossa?
 Perusopetuksen järjestämistä voidaan kyllä ohjata lainsäädännöllä. Ylhäältä käsin saneltu mitoitus erityisluokkien tai opettajien määrästä kunnissa ei kuitenkaan olisi paras ratkaisu, sanoo Kuntaliiton Päivärinta.
 Tilanne ei parane mitoituksella, jos laatu ei kuitenkaan ole sillä tasolla, jolla sen pitäisi olla.  Terhi Päivärinta, Kuntaliitto
 Päivärinnan mukaan erityisluokkien lisäämisen kaltaisilla yksinkertaisilla ratkaisuilla on vaikea vastata näin moniulotteiseen asiaan.
 Hänen mukaansa helposti käy niin, että kun tietty opettaja- tai ryhmäkokomitoitus täytetään, ollaan tyytyväisiä – vaikka mitoitus osoittautuisikin käytännössä sopimattomaksi.
 – Voi olla, että jossakin tarvitaan vielä pienempiä ryhmiä. Tilanne ei parane sillä, että meillä on mitoitus, jos laatu ei kuitenkaan ole sillä tasolla, jolla sen pitäisi olla.
 Mistä kunnille apua oppimisen tuen järjestämiseen?
 Puhe oppimisen tuen järjestämisestä on polarisoitunut.
 Esimerkiksi Opetusalan ammattijärjestön OAJ:n parin vuoden takaisesta  selvityksestä  käy ilmi, että monen opettajan mielestä kolmiportainen tuki ei toimi.  Asiantuntijoiden mukaan  mallin perusajatus on hyvä, toteutus kunnissa on vain ontunut.
 Opetushallituksen Palmqvistin mukaan tukea opetuksen järjestäjille on kyllä saatavilla.
 – On mahdollisuus saada tukea tuen järjestäjille, ja tarjolla on erilaisilla valtion avustuksilla rahoitettuja hankkeita. Opetushallitus ja oppimisen ohjauskeskus Valteri ovat organisoineet oppimisen neuvonta -puhelinpalvelun, josta saa tietoa ja käytännön neuvoja siitä, millä tavalla tukea voidaan järjestää.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön ensi vuonna käynnistyvä perusopetuksen  laatu- ja tasa-arvo-ohjelma  lupaa vahvistaa kolmiportaista tukea sekä kehittää oppimisen tukea ja saavutettavuutta. Myös erityisopetuslainsäädännön ja inkluusion toimivuutta arvioidaan.
 Lue lisää:
 Ylen kysely: Kansanedustajat haluavat erityisluokat takaisin kouluihin – "Niiden poistaminen oli valtava virhe"
 Yle kysyi opettajilta koulun uudistuksista:  Eniten hatuttaa huonosti toteutettu erityisoppilaiden sulauttaminen yleisopetuksen luokkiin
 "Meidän on elettävä kuten opetamme" – Opetusneuvos kommentoi Ylen koulukyselyä: Opettajien ehdotuksia ja kritiikkiä kannattaa kuunnella

Kansanedustajat haluavat lisätä erityisluokkia, asiantuntijat eri linjoilla: "Pelkästään erityisluokkia lisäämällä ongelmat eivät katoa"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Leipomo Raqqassa avasi tien vapauteen sadoille Isisin kynsiin joutuneille jesideille
 Liikemies  Abdullah Shrem  on yksi jesidejä kohdanneen murhenäytelmän keskeltä nousseista sankareista. Shrem  pelasti satoja jesidejä  Isisin valvomalta alueelta Pohjois-Irakissa. Hänen työnsä ei ole vieläkään päättynyt vaan mies etsii edelleen kadonneita.
 Usein vasta neljäs sukupolvi on sotatraumoista täysin vapaa –  näin sotien jäljet näkyvät teineistä eläkeläisiin
 Hiihtopartio Märkäjärvellä helmikuussa 1940.  SA-kuva
 Kysyimme lukijoilta, millä tavoin sodat näkyvät edelleen perheiden ja sukujen elämässä. Millaisia  ylisukupolvisia taakkoja  suomalaiset kantavat mukanaan? Vastauksia tuli yli kaksisataa ja niiden perusteella talvi- ja jatkosodan tai Lapin sodan jättämät haavat eivät näytä olevan vieläkään täysin umpeutuneet.
 Kansanedustajat haluavat lisätä erityisluokkia, asiantuntijat eri linjoilla
 Monen opettajan mielestä oppimisen tuki ei toimi. Asiantuntijoiden mukaan mallin perusajatus on hyvä, toteutus kunnissa on vain ontunut. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kuntaliiton asiantuntijan mukaan erityisluokkien lisäämisellä haetaan yksinkertaista ratkaisua monimutkaiseen asiaan. Kävimme läpi, miksi erityisluokkia on vähennetty, mitä keskustelussa käytetyt termit tarkoittavat ja  mitä oppimisen tuen ongelmille voitaisiin tehdä .
 Lähes 2 000 ihmistä evakuoitu syklonin tieltä Fidžillä
 Trooppisen hirmumyrskyn tuhoja Fidžisaarilla 20. helmikuuta. EPA
 Voimakas  trooppinen hirmumyrsky  on iskenyt Tyynellä valtamerellä sijaitsevalle Fidžille. Sarai-syklonin mukanaan tuomat kovat tuulet ja rankkasateet ovat pakottaneet lähes 2 000 ihmistä pakenemaan kodeistaan. Tuhannet turistit ovat myös jääneet saarroksiin, kun lentoja on peruttu tai siirretty.
 Sää on etelässä aurinkoinen
 Sääennuste lauantaille 28. joulukuuta.  Yle
 Lauantaina on etelässä osin aurinkoista ja koko maassa on pakkasta. Lappiin leviää lumisateita lännestä jo päivän aikana, ja illalla lunta voi tulla jo sakeasti. Lauantai-illan ja sunnuntaiyön aikana sää lauhtuu koko maassa.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Jesidien painajainen jatkuu, sotiemme haavat yhä auki, erityisluokka ei ratkaise oppimisongelmia


Summary: Tunnettu lasinvalmistaja Waterford toimittaa New Yorkin kristallipalloon uusia design-laseja joka vuosi.

New Yorkissa valmistaudutaan uudenvuoden juhlintaan. Suomalaisen Fiskars Groupin omistama Waterford toimittaa design-kristallit Times Squaren maailmankuuluun palloon.
 Lähes kuusi tonnia painava pallo nostetaan uudenvuodenaattona korkealle pilvenpiirtäjän huipulle asetettuun tankoon. Minuuttia ennen puoltayötä pallo alkaa laskeutua ja sen laskeutumisen aikana on tavattu laskea ääneen vuoden viimeisiä sekunteja.
 Kristallipallo on tehty yli 2688 kristallikolmiosta ja se on halkaisijaltaan lähes nelimetrinen.
 – Times Squaren uudenvuoden pallo on maailman suurin kristallipallo. Palloon on kiinnitetty yli 32 000 led-lamppua, sanoo juhlallisuuksista Times Squarella vastaava  Jeffrey Straus .
 Tänä vuonna palloon on lisätty ananaskuvioisia kristalleja, joiden kuvioinnin kerrotaan edustavan ”hyväntahtoisuuden lahjaa”.
 Arviolta miljoonan ihmisen odotetaan saapuvan Times Squarelle katsomaan lähtölaskentaa. Televisiosta juhlahumua seuraa arviolta jopa  100 miljoonaa ihmistä .

Saksista tunnettu Fiskars vastaa uudenvuoden kimalluksesta Times Squarella – koko maailma katsoo pian New Yorkin kristallipalloon


Summary: Kenttiä pitäisi kastella ensisijaisesti kierrätetyllä vedellä. Ympäristösertifikaatti on vain harvalla.

MÁLAGA, CAMP D´ARO  Suomalaisten suosimaa Espanjan Aurinkorannikkoa ei turhaan kutsuta  costa del golfiksi , golfrannikoksi.
 Rannikkoa pitkin kulkevaa moottoritietä reunustaa Välimeri, mutta huomio kiinnittyy myös lukuisiin golfkenttiin. Kenttiä on pienellä alueella kymmeniä, ja ajoittain näyttää siltä kuin yhden viheriön loppu olisi toisen alku.
 Ilmastonmuutoksen seurauksena kesät ovat entistä kuumempia ja kuivempia, mikä asettaa haasteita myös viheriöiden kastelemiseen. Niiden pääasialliseen kasteluun ei enää vuosiin ole saanut käyttää vesijohtovettä.
 Málagan yliopiston geologian professorin  Pablo Jiménezin  mukaan 1990-luvulle asti kenttiä eivät koskeneet minkäänlaiset ympäristönormit.
 – Esimerkiksi ennen vuonna 2008 alkanutta talouskriisiä kenttiä ja niitä ympäröiviä asuinalueita rakennettiin käytännössä ympäristöstä piittaamatta, Jiménez sanoo.
 Vedenkäyttöä ei valvota
 Erinomaiset sääolosuhteet tuovat Aurinkorannikolle tuhansia golffareita ulkomailta, myös Suomesta. Yhteensä kenttiä on Espanjan golfliiton mukaan 437, joista noin sata sijaitsee Etelä-Espanjan Andalusiassa.
 Golfturismi on alueella tärkeä tulonlähde.
 Siksi ympäristösäädösten noudattamista on Jiménezin mukaan katsottu pitkään läpi sormien.
 Vuoden 2008 jälkeen kenttien kasteluun on Andalusian maakuntahallituksen säännösten mukaan pitänyt käyttää ensisijaisesti kierrätettyä vettä.
 Viime vuonna tehdyn tutkimuksen  mukaan yli 80 prosenttia Aurinkorannikon kentistä hyödyntää kastelussa sadevettä tai puhdistettua jätevettä.
 Geologian professori Pablo Jiménezin mukaan kierrätetyn veden käyttö kastelussa on lisääntynyt, mutta ei riittävästi. Elena Guillen / Yle
 Jimenéz suhtautuu tutkimukseen varauksella. Siitä ei käy esimerkiksi ilmi, kuinka suuri osa kasteluvedestä on kierrätettyä vettä.
 – Säädösten mukaan kenttiä on vuodesta 2008 lähtien pitänyt kastella pääasiallisesti kierrätetyllä vedellä. Kaikki eivät sääntöä kuitenkaan noudata, Jiménez sanoo ja toteaa, että veden käyttöä ei juuri valvota.
 Samana vuonna alettiin rajoittaa myös uusien kenttien ja niiden yhteydessä olevien asuinalueiden rakentamista.
 Jiménezin mukaan monet kentät kastelevat vesijohtovedellä siitä huolimatta, että makeavesivarat ovat lukuisina kesinä olleet hyvin alhaiset.
 Yle yritti haastatella Aurinkorannikon alueella olevia kenttiä niiden vedenkäyttöön liittyen, mutta tavoitetuilta kentiltä ei asiaa haluttu tai ehditty kommentoida.
 Kenttien kastelu keskiössä
 Monet ympäristöjärjestöt ovat kritisoineet golfkenttien rakentamista, sillä niiden mukaan keinotekoiset kentät tuhoavat alueiden ekosysteemiä ja viheriöiden hoitoon käytetään osittain edelleen ympäristölle haitallisia kemikaaleja.
 Lisäksi espanjalaisen Ecologistas en Acción -järjestön mukaan esimerkiksi Cádizin maakunnassa ainoastaan yksi kentistä käyttää puhdistettua jätevettä.
 Golf d´ Aron kenttää kastellaan ainoastaan kierrätetyllä vedellä. Vettä saadaan muun muassa kentällä olevista lammista. Maija Salmi / Yle
 – Muut kentät käyttävät yhtä paljon vettä kuin 600 000 ihmisen kaupunki, sanoo  Juan Clavero  järjestöstä El Mundo -lehdelle.
 Malagan yliopiston professori Pablo Jiménez kuitenkin toppuuttelee kenttien syyllistämistä ympäristökuormituksen aiheuttamisesta. Kenttien päästöt ovat huomattavasti alhaisemmat kuin vaikkapa tehomaatalouden.
 – Ympäristöystävällisten tekniikoiden, kuten kastejujärjestelmien kehittäminen, on kuitenkin myös kenttien etu, mikäli ne haluavat jatkaa toimintaansa.
 “Ekologinen golf on tulevaisuutta”
 Vuodesta 2006 golfin ympäristöjärjestö GEO ( Golf Environment Organization) on myöntänyt ympäristösertifikaatin kentille, jotka sitoutuvat noudattamaan ympäristöstandardeja.
 Niihin kuuluvat muun muassa kierrätetyn ja puhdistetun jäteveden käyttäminen sekä viheriöiden hoitoon tarkoitettujen torjunta-aineiden sekä kemikaalien korvaaminen ympäristöystävällisillä menetelmillä.
 Lisäksi on muutamia täysin ekologisia kenttiä, joita sitovat vielä tarkemmat ympäristövaatimukset.
 Espanjassa yksi ensimmäisistä GEO-sertfikaatin saaduista kentistä sijaitsee Kataloniassa Costa Bravan Camp d´Arossa.
 Golf d´Aron kenttä sai GEO-ympäristösertifikaatin ensimmäisten joukossa Espanjassa. Maija Salmi / Yle
 300 metriä merenpinnan yläpuolella sijaitsevaa kenttää ympäröi luonnonpuisto.
 – Käytämme ainoastaan kierrätettyä vettä, panostamme kierrätykseen emmekä käytä ympäristölle haitallisia kemikaaleja. Lisäksi käytössä ovat sähköiset golfautot, kertoo Golf d´Aron kentän kaupallinen johtaja  Rocio Aranda .
 Puhdistetun jäteveden lisäksi kasteluvetenä käytetään kentällä sijaitsevien lampien vettä, joka puhdistetaan pintapuolisesti.
 Ympäristösertifikaatin saaminen vaati mittavia taloudellisia resursseja.
 – Pelkästään vedenpuhdistusjärjestelmän rakentaminen on erittäin kallista. Me olimme vasta kuudes kenttä, jolle sertifikaatti myönnettiin, Aranda sanoo.
 Ulkomaalaiset ympäristötietoisia
 Arandan mukaan erityisesti ulkomaalaiset golfaajat ovat aiempaa ympäristötietoisia. Ensi vuonna kenttä aikoo ottaa osittain käyttöön puiset tiit muovisten sijaan.
 – Lisäksi muitakin ympäristöystävällisempiä ratkaisuja kokeillaan, kuten biohajoavia golfpalloja, Aranda selittää.
 Arandan mukaan ilmastonmuutos näkyy jo 30 vuotta sitten rakennetulla kentällä.
 – Viime kesänä meillä oli täysi työ pitää viheriöt vihreinä kuivuuden vuoksi. Joskus olen miettinyt, miksi ruohon pitäisi edes olla niin vihreää, Aranda sanoo.
 Toistaiseksi vedenkäyttöä golfkentillä ei ole rajoitettu, mutta rajoitukset voivat olla tulevaisuutta erityisesti Espanjan kuivimmilla alueilla.
 Tutkimusten mukaan ilmastonmuutos kiihdyttää eroosiota Espanjassa, ja laajat alueet ovat vaarassa aavikoitua.
 Voimakkainta maankuluminen on juuri Andalusiassa ja Kataloniassa .
 Pablo Jiménezin mukaan ilmastonmuutoksen torjunta on Espanjassa monin paikoin edelleen lapsenkengissä.
 – Andalusiassa on suunnitelma ilmastonmuutoksen torjumiseksi, mutta sen budjetti on pyöreä nolla.

Ilmastonmuutos näkyy Espanjan viheriöillä – entistä kuivemmat kesät haastavat golfkenttien kastelujärjestelmän


Summary: Pommi räjähti kesken vilkkaan aamuruuhkan. Iskun tekijä ei ole tiedossa.

Kymmeniä ihmisiä on kuollut tuhoisassa autopommi-iskussa Somalian pääkaupungissa Mogadishussa. Isku on verisin kahteen vuoteen.
 Suomensomalialainen toimittaja  Wali Hashi  kuvailee Ylelle tilannetta sairalaassa, jossa kertoi olleensa luovuttamassa verta. Sairaala sijaitsee eteläisessä Mogadishussa.
 – Olen juuri ollut sairaalassa. Siellä näytti todella pahalta. En pysty edes laskemaan kuinka monta uhria on tänne tullut, sanoo Hashi.
 Hashi kertoo räjähteitä täynnä olleen kuorma-auton räjähtäneen tarkastuspisteellä aamuruuhkan aikaan. Hashin mukaan ihmiset ovat surullisia ja hämmentyneitä, sillä moni uskoi rauhallisemman ajan koittaneen.
 Tiedot iskussa kuolleiden ja haavoittuneiden määristä ovat vaihdelleet lauantain aikana.
 Räjähdyksessä on kuollut ainakin 79 ihmistä ja yli sata loukkaantui, kertoi poliisipäällikkö  Abdi Hassan Mohamed .
 125 on haavoittunut, kertoi aiemmin yksityisen sairaankuljetusyrityksen Aamin Ambulancen johtaja  Abdukadir Abdirahman Haji  uutistoimisto AFP:lle.
 Uutistoimisto Reutersin tietojen mukaan kuolleita on ainakin 90. Maan ulkoministeriön mukaan kuolleiden joukossa on useita opiskelijoita. Myöhemmin lauantaina kerrottiin 16 Bandirin yliopiston opiskelijan kuolleen räjähdyksessä.
 Kaksi kuolleista on Turkin kansalaisia. Asian vahvisti Turkin ulkoministeri Mevlüt Cavusoglu Twitterissä. Turkin puolustusministeriö puolestaan sanoi lähettäneensä Somaliaan sotilaskoneen, jonka lastina on ensiaputarvikkeita.
 Somalialainen kansanedustaja kertoi Twitterissä, että kuolleita olisi yli 90 ja heidän joukossaan on useita poliiseja.
 Räjähdyksessä haavoittunutta kuljetettiin sairaalahoitoon Mogadishussa, Somaliassa, 28. joulukuuta.  Said Yusuf Warsame / EPA
 Tutkija: Sodan loppuminen ollut jo lähellä
 George Mason -yliopiston tutkimusprofessori  Antti Pentikäinen  kommentoi Ylelle lauantain pommi-iskun kertovan siitä, että Somalian rauhanprosessi on hyvin haavoittuvainen.
 – Lisäksi se kertoo siitä, miten tarpeellinen pitkään pysähdyksissä ollut neuvotteluprosessi Al-Shabaab-järjestön eri osien kanssa on, sanoo Pentikäinen.
 Hänen mukaansa toistaiseksi neuvotteluratkaisulle ei ole vielä löytynyt tahtotilaa maailmalla.
 – Olen ollut neuvotteluissa YK:n apuna useita kertoja ja toinen osapuoli on ollut hyvin halukas neuvottelemaan.
 Pentikäisen mukaan Al-Shabaab-järjestön sisällä olevien ryhmien kykyyn ja haluun neuvotella rauha ei ole kaatunut.
 – YK ei oo pystynyt viemään prosessia eteenpäin. Aina on olemassa kansainvälisessä yhteisössä tahoja, jotka eivät tue neuvotteluja ja heidän äänensä on painanut enemmän ja rapauttanut YK:n neuvotteluhalukkuuden viime hetkillä, sanoo Pentikäinen.
 Hänestä on erittäin valitettavaa, että sotaa ei ole saatu loppumaan ja ihmishenkiä menetetään edelleen.
 Myös Hashi on sitä mieltä, että ulkomaiset vaikutteet ovat estäneet rauhan syntymisen, vaikka ihmiset maassa sitä haluavat.
 – Valitettavasti poliittinen tilanne on mitä on ja siinä on ulkomaisia vaikutteita aika paljon. Kansainvälinen yhteisö laittaa paljon rahaa Somalian turvallisuuteen, sanoo Hashi.
 Tilanteen ratkaisemiseen vaikuttavat Hashin mukaan kansainvälisen yhteisön lisäksi Afrikan unioni ja al-Shabaabin omat intressit.
 – Ihmiset ovat tässä keskellä ja heidän toivollaan ei oikeastaan ole mitään merkitystä.
 Räjähdys sattui ruuhkaisella alueella
 Pommi räjähti lauantaina kesken vilkkaimman aamuruuhkan risteyksessä lähellä verotoimistoa ja turvallisuustarkastuspistettä.
 – Tämä oli tuhoisa tapaus, koska paikalla oli monia ihmisiä, muun muassa opiskelijoita liikkui alueen läpi busseilla, kun räjähdys tapahtui, kertoo silminnäkijä  Muhibo Ahmed .
 Räjähdyksen sattuessa alueen lähellä olleen  Sakariye Abdukadirin  mukaan räjähdys rikkoi useita ikkunoita hänen autostaan.
 – Näin vain ruumiita ympäriinsä. Osa oli palanut niin pahasti, ettei heitä voi tunnistaa, hän kertoi.
 Iskun tekijä ei ole tiedossa. Autopommi-iskujen kaltaiset hyökkäykset ovat yleisiä Mogadishussa. Usein tekijäksi on ilmoittautunut terroristijärjestö al-Shabaab, jolla on kytköksiä terroristiverkosto al-Qaidaan.
 Silminnäkijöiden mukaan räjähdys muistutti vuonna 2017 sattunutta terrori-iskua, jossa  kuorma-autopommi vaati yli 200 kuolonuhria .
 Yle Uutisgrafiikka
 Somalian presidentti  Mohamed Abdullahi Farmaajo  tuomitsi lauantaina iskun.
 – Nämä viholliset työskentelevät toteuttaakseen kansainvälisen terrorismin tuhoamishalua. He eivät ole tehneet tälle maalle mitään hyvää. He eivät ole rakentaneet teitä, eivät koskaan sairaaloita eivätkä opinahjoja, hän sanoi Somalian kansallisen Sonna-uutistoimiston mukaan.
 – He vain tuhoavat ja tappavat, ja Somalian kansa on tästä hyvin tietoinen, presidentti jatkoi.
 AFP:n laskujen mukaan Somaliassa on ollut vuoden 2015 jälkeen 13 iskua, joissa on kuollut vähintään 20 ihmistä. Näistä 11 on tapahtunut Mogadishussa.
 Maan tuhoisin isku oli Mogadishussa vuoden 2017 lokakuussa räjähtänyt rekkapommi, jonka vuoksi kuoli 512 ihmistä ja haavoittui noin 300.
 Lue myös :
 Italialainen sotilassaattue ja Yhdysvaltojen tukikohta joutuivat hyökkäysten kohteeksi Somaliassa
 Kymmeniä kuollut hotelli-iskussa Somaliassa – Isku kesti 12 tuntia

Kymmeniä kuollut Somalian pahimmassa pommi-iskussa vuosiin – Paikalla ollut suomensomalialainen Ylelle: En pysty edes laskemaan uhrien määrää


Summary: Nasalla on suuret odotukset uudelle mönkijälleen, jonka perässä seuraavat ehkä myöhemmin ihmiset.

Yhdysvaltojen avaruushallinnon Nasan uusi Mars-mönkijä paitsi etsii merkkejä elämästä myös valmistelee mahdollista ihmisten tekemää tutkimusmatkaa.
 Tutkijat kuvailevat hanketta miehitetyn lennon esiasteeksi. Nasa toivoo, että se voi lähettää planeetalle tulevaisuudessa miehitetyn lennon.
 Nasan mukaan mönkijässä olevalla laitteistolla voi valmistaa happea, jota voidaan jonakin päivänä käyttää sekä hengittämiseen että polttoaineena koti-Maahan suuntautuvalla paluumatkalla.
 Nasa esitteli uuden mönkijän perjantaina. Mönkijän on määrä lähteä kohti Marsia ensi vuoden heinäkuussa Floridan Cape Canaveralista, ja sen odotetaan olevan perillä seitsemän kuukautta myöhemmin helmikuussa 2021
 .
 Marsin pinnalla matkaa taittanut Yhdysvaltain Curiosity-luotain otti itsestään kuvan syyskuussa 2016. Nasa
 Osapuilleen auton kokoinen mönkijä sisältää muun muassa 23 kameraa ja kaksi "korvaa", joilla kuunnellaan planeetan tuulia. Menopelissä on edeltäjänsä Curiosityn tavoin kuusi pyörää, mikä helpottaa liikkumista kivikkoisessa maastossa.
 Polttoaine on peräisin omasta pienikokoisesta ydinreaktorista, ja mönkijän on määrä kulkea päivän aikana vajaan parinsadan metrin matka. Parimetriset kädet keräävät kivinäytteitä, jotka on tarkoitus avata laitteeseen kytketyllä poralla.
 Edeltäjä köröttelee yhä Marsissa
 Mars-operaation apulaisjohtajan  Matt Wallacen  mukaan planeetalta on määrä etsiä muinaista mikrobitason elämää.
 – Kyse on ajasta miljardeja vuosia sitten, jolloin Mars oli paljon enemmän Maan kaltainen, Wallace sanoi uutistoimisto AFP:n haastattelussa.
 Mönkijä jättää keräämänsä näytteet sinetöityinä Marsin pinnalle odottamaan, että seuraava tulija kuljettaa ne takaisin Maahan. Tutkijat toivovat, että seuraava Mars-operaatio aloitetaan vuonna 2026.
 Nykyisen mönkijään odotetaan olevan toimintakykyinen vähintään kahden vuoden ajan. Sen edeltäjät ovat kuitenkin usein ylittäneet odotetun elinikänsä. Esimerkiksi Curiosity laskeutui Marsiin vuonna 2012 ja köröttelee yhä planeetalla Mount Sharpin alueella.
 Lue myös :
 Kiina laukaisi raskaan avaruusrakettinsa onnistuneesti – raketin määrä lähteä viemään luotainta Marsiin ensi vuonna
 Suomalainen sai harvinaisen tilaisuuden seurata Nasan huippututkimusta Marsissa – jokainen kivi käännetään elollista etsiessä
 Nasan Mars-luotain laskeutui onnistuneesti punaisen planeetan pinnalle – Katso ensimmäinen kuva

Nasa esitteli uuden Mars-mönkijän – osaa valmistaa happea ja kuuntelee planeetan tuulia


Summary: Yle Uutisten vuodenvaihteen tiedevisa julkaistaan jälleen! Sen avulla voit testata, kuinka hyvin olet seurannut uutisia tieteen saralta.

Lue kysymyksiin liittyvät jutut:
 1)  Hyvästit muoville? Suomalaistutkijat loivat hämähäkkisilkistä ja selluloosasta jäykän ja sitkeän materiaalin, joka hajoaa luonnossa
 2)  Ainutlaatuinen kuva sukualbumiin: Tältä näytti 70 000 vuotta sitten elänyt serkkumme
 3)  Uusi väestöennuste vahvistaa synkät pelot
 4)  Pyykin hienopesu on luonnolle huono pesu
 5)  USA:ssa kokeillaan uutta hoitomuotoa vakavasti luokkaantuneille
 6)  Marsiin on matkaa, mutta sinne on myös menijöitä
 7)  Tiedebarometri: Suomalaiset luottavat tutkimukseen
 8)  "Alkuräjähdys ei ollut alku eikä räjähdys"
 9)  Ihmisen ensimmäinen matka Kuuhun alkoi 50 vuotta sitten
 10)  Mullistava tutkimustulos paljasti tehokkaan ja halvan ilmastonmuutoksen torjuntakeinon
 11)  Pessimisti on altis sydänsairauksille
 12)  Ilmatieteen laitos vetämään kansainvälistä avaruussääkeskusta
 13)  Suomalaisten käsitykset sisäilmaongelmista
 14)  Historiallinen etappi polionvastaisessa taistelussa
 15)  Koska löydämme universumista elämää?

Perinteinen vuodenvaihteen tiedevisa on täällä taas – Testaa, ovatko tiedeuutisten knopit hallussa


Summary: Koira jouduttiin leikkaamaan, mutta se jäi henkiin.

Sekavasti käyttäytynyt mies puukotti poliisikoiraa perjantaina aamupäivällä Vihdissä, kertoo Länsi-Uudenmaan poliisi.
 Tapahtumat alkoivat, kun poliisi sai ilmoituksen sekavasti käyttäytyneestä miehestä. Poliisin saapuessa paikalle mies pakeni veitsellä aseistautuneena maastoon, ja poliisi lähti hänen peräänsä. Takaa-ajoon liittyi myös Helsingin poliisilaitoksen poliisikoirapartio.
 Mies löytyi myöhemmin maastosta, ja hänen havaittiin piilottelevan jotain selkänsä takana. Miestä käskettiin näyttämään kätensä, mutta hän ei totellut. Poliisikoira päästettiin turvaamaan kiinniottoa, mutta kiinniottotilanteessa mies puukotti koiraa pään ja kaulan alueelle.
 Mies saatiin kiinni, ja koira kuljetettiin hoitoon Helsinkiin. Koira leikattiin, ja se jäi henkiin.
 Tapahtumia tutkitaan virkamiehen väkivaltaisena vastustamisena ja törkeänä eläinsuojelurikoksena.
 Poliisi ei tässä vaiheessa kerro koiran rotua tai ikää eikä muita tapahtumien yksityiskohtia. Tutkinnanjohtaja tiedottaa asiasta lisää aikaisintaan ensi viikolla.

Sekavasti käyttäytynyt mies puukotti poliisikoiraa Vihdissä takaa-ajon päätteeksi


Summary: Laihduttaminen vaatii usein valtavasti voimavaroja. Painonhallintalääkäri kehottaa pohtimaan tarkkaan, onko niitä riittävästi pysyvään muutokseen.

Maria Lehmuskallio-Loula  karisti vyötäröltään kahdessa vuodessa parikymmentä senttiä ja kiloja lähti lähes kolmekymmentä. Hän onnistui siinä, mikä tuntuu monesta täysin mahdottomalta. Hän onnistui laihduttamaan.
 Silti hän kokee osittain epäonnistuneensa. Syksyn aikana kahvin kanssa on tullut naposteltua liikaa herkkuja. Painonpudotus on pysähtynyt. Taas pitää löytää itsekuri jostain uudestaan.
 Kuulostaako tämä jo tutummalta?
 Pieleen meni
 Vielä toukokuussa nakkilalaisen  naiskolmikon elämäntapamuutos  oli hyvässä vauhdissa. Esimerkiksi  Anika Ahokannaksen  vyötäröltä oli kadonnut kolmessa kuukaudessa kymmenen senttiä.
 Syksy on ollut hänellekin synkempi.
 Anika Ahokannas, Maria Lehmuskallio-Loula ja Heidi Harakallio ovat kohdanneet vastoinkäymisiä laihdutusurakassa. Mari Kahila / Yle
 Heidi Haraholmalla  viimeiseen puoleen vuoteen on mahtunut muun muassa muutto ja uusi työpaikka. Hän ei edes tohdi puhua karistetuista kiloista. Niitä ei juuri ole.
 Jossain vaiheessa jokin meni pieleen.
 Kenenkään puolesta ei voi laihduttaa
 Niin yleensä käy. Jokin menee pieleen.
 Silloin motivaatio pitää kaivaa uudelleen esiin. Naiskolmikkoa elämäntapamuutoksessa avustanut liikuntaneuvoja  Mari Jalava  toteaakin, että ilman motivaatiota on turha edes yrittää.
 – Ilman sitä elämäntapamuutoksesta ei tule mitään. Ammattilaiset voivat auttaa määrättyyn pisteeseen asti, mutta emme me voi kenenkään puolesta laihduttaa. Eikä motivaatiota saa ostamalla. Se pitää löytää itsestään.
 Mari Jalava muistuttaa, että kiloja ei voi karistaa toisen puolesta. Mari Kahila / Yle
 Mari Jalava on tarjonnut maksutonta liikunta- ja hyvinvointivalmennusta asiakkailleen Keski-Satakunnan terveydenhuollon kuntayhtymässä kahden ja puolen vuoden ajan.
 Kiloja ja senttejä on sulanut ihmisten vyötäröiltä niin paljon, ettei hän ole pysynyt laskuissa mukana.
 Mutta innokkaimmatkin asiakkaat ovat kohdanneet vastoinkäymisiä.
 Pelkkä motivaatiokaan ei siis riitä.
 Riittävätkö voimavarat?
 Laihduttaminen on niin työlästä, että suuri osa siihen ryhtyneistä luovuttaa. Edeventin ja Mehiläisen painonhallintalääkäri  Adré Heikius  on toki todistanut monia onnistumisiakin, mutta myös toisenlaiseen lopputulokseen on syytä varautua.
 – Aina kun ihmisten oma toiminta on tärkeässä osassa muutostyötä, tulee paljon keskeytyksiä. Näin on riippumatta siitä, osallistuvatko he yksilölliseen liikunnanohjaukseen tai esimerkiksi yksityisten tai terveyskeskusten järjestämiin painonhallintaryhmiin.
 Tyypillisenä syynä Heikius pitää sitä, että laihdutusyritykset ajoitetaan väärään aikaan tai ne aloitetaan liian vaativasti.
 Laihduttaminen tarkoittaa käytännössä elämäntapamuutoksen tekemistä. Se vie paljon voimavaroja. Voi olla, että niitä ei ole yhtään ylimääräisenä.
 Heikius on huomannut, että usein ihmiset antavat jo kaiken olemassa olevan energiansa muille.
 – Työnantaja vaatii osansa, kotona voi odottaa hektinen arki ja esimerkiksi joku sairas läheinen voi tarvita apua. Joskus myös niin sanotusti "elämä tulee väliin" hyvistä aikomuksista huolimatta, Heikius toteaa.
 Hän ohjeistaakin etenemään pieni, järkevin muutoksin, ei rankalla riistodieetillä.
 Stressi vs. laihdutus
 Anika Ahokannas myöntää, että hänen voimavaransa loppuivat kesken. Ajatukset ovat nyt kaikessa muussa kuin omassa hyvinvoinnissa.
 – Minulla on ollut elämässä niin paljon käänteitä, että en ole ehtinyt keskittyä ruokavaliomuutokseen.
 Sen verran hän ehti kuitenkin alkuvuoden aikana saada aikaan, että rasvojen vaihtaminen terveellisempiin korjasi kolesteroliarvoja.
 Aina kilojen laskeminen ei olekaan tärkeintä. Elämäntapamuutos parantaa myös terveyttä.
 Ahokannas kokee, että pienetkin muutokset saavat hänet voimaan paremmin. Siksi hän aikoo jatkaa muutoksen tiellä.
 – Kunhan elämä tasoittuu ja saan taas aikaa itselleni, löydän innon varmasti uudelleen. Stressaantuneena tästä ei tule mitään, eikä stressiä ainakaan kannata lisätä laihdutustavoitteilla.
 Nuku riittävästi
 Stressi ja kilot kulkevat jossain määrin käsi kädessä. André Heikius muistuttaa, että stressi nostaa kortisolin määrää elimistössä ja kortisoli voi lihottaa. Saman ikävän lisän tuo greliini-hormoni.
 – Univaje nostaa greliini-hormonia, joka saa meidät syömään enemmän. Siksi ihminen voikin laihtua pelkästään rauhoittamalla elämäänsä ja nukkumalla paremmin. Näin mieliteot vähenevät ja vaikutykset syömiseen ovat usein myönteisiä, Heikius toteaa.
 Hän peräänkuuluttaakin kaikissa elämäntaparemonteissa yksilöllistä tarkastelua. Joku tarvitsee enemmän liikuntaa, toinen voisi syödä paremmin, kolmas saisi ottaa rauhallisemmin.
 Ilmaista neuvontaa
 Oman elämän ongelmakohtien tunnistaminen ei ole aina helppoa. Silloin ammattilaiset voivat auttaa.
 Esimerkiksi Keski-Satakunnan terveydenhuollon kuntayhtymän asiakkaat saavat kaikki halutessaan ilmaista hyvinvointineuvontaa. Heitä on käynyt Mari Jalavan vastaanotolla tänä vuonna noin sata.
 Vaikka osa ajasta on käytetty liikuntasalissa, ovat työhuoneessa käydyt keskustelut nousseet ratkaisevaan asemaan.
 Heidi Haraholma on käynyt Mari Jalavan vastaanotolla useita keskusteluja elämäntilanteestaan. Päivi Meritähti / Yle
 Jalava varaa niihin joka kerta yli tunnin aikaa.
 – Puhumme liikunnasta, ravitsemuksesta, unesta ja stressistä, mutta myös esimerkiksi parisuhteesta tai mistä vain arkeen vaikuttavasta asiasta. Minulla on aikaa kuunnella. Yleensä sitä kautta löytyy oikea tapa lähestyä asiakkaan tilannetta.
 Lähtökohtaisesti ryhmä tavoittelee elämäntapamuutosta, mutta yleensä painonhallinta kulkee siinä mukana.
 Lääketieteellistä apua
 Joskus omat voimat eivät riitä vaan avun tarvitsee olla konkreettisempaa. Mari Jalavan vastaanolla käyvistä asiakkaista osa on suunnannut lihavuusleikkaukseen. Ennen sinne pääsemistä pitää kuitenkin osoittaa, että pystyy hallitsemaan syömistään.
 Siihenkin on apua tarjolla. André Heikius kertoo, että markkinoilla on kaksi lääkettä, jotka hillitsevät todistetusti ruokahalua. Niiden käyttäminen ei kuitenkaan tule halvaksi.
 – Ne, joilla on varaa maksaa lääkkeistä alkaen noin 130 euroa kuussa, saavat mahdollisuuden tehokkaampaan ja pysyvämpään painonpudotukseen.
 Kyseiset lääkkeet eivät ole Kela-korvattavia. Heikius harmittelee sen asettavan ihmiset eriarvoiseen asemaan.
 – Siksi lääkärit ovat varovaisia puhumaan näistä lääkkeistä potilailleen. He eivät halua luoda tilannetta, jossa potilas joutuu sanomaan, etteivät rahat riitä hoitoon.
 Heikius arvioi, että lääkkeiden Kela-korvattavuudesta tullaan käymään keskustelua. Sen puolesta puhuu muun muassa Suomen Lihavuuslääkäriyhdistys, jonka toiminnanjohtaja hän on.
 Toistaiseksi kyseisten lääkkeiden saatavuus on kuitenkin ihmisten oman aktiivisuuden ja maksukyvyn varassa.
 Huuhaata ja hyötyjä
 Laihdutusvalmisteiden kanssa on aina syytä olla tarkkana. Iso osa niistä on André Heikiuksen mukaan täyttä humpuukia.
 – Tämä on iso bisnes. Asiakkaat ovat epätoivoisia ja kauppaa käydään kaikenlaisilla käärmeöljyillä. Niillä tarkoitan tuotteita, joilla ei ole minkään tyyppistä tieteellistä taustaa.
 Heikius ei kiellä sitä, etteikö joistain tuotteista voisi olla apua. Huuhaan ja lääkevalmisteiden välille mahtuu monenmoista.
 Esimerkiksi erilaisten laihdutusvalmisteina markkinoitavien keittopussien avulla voi päästä vauhtiin. Heikius näkee ne kuitenkin vain väliaikaisena ratkaisuna ongelmaan.
 – Niitä syödessä ei opi mitään uudesta elämäntavasta.
 Jos alkusysäystä kuitenkin haluaa hakea niin sanotusta ENE-dieetistä, eli erittäin niukkaenergisestä dieetistä, on jatkosuunnitelma Heikiuksen mukaan hyvä olla olemassa.
 – Silloin on syytä harjoitella samalla uusia elintapoja ja järkevää siirtymistä tavalliseen ruokavalioon, kun kilot ovat karisseet.
 Syö oikein
 Varmin keino pysyvään painonpudotukseen löytyy arkisesta ruokavaliosta ja ateriarytmistä.
 Ne ovat André Heikiuksen mukaan elämäntapamuutoksen peruspilareita.
 – Ateriarytmin tarkastelu on ylipainoisen ihmisen painonhallinnassa kaiken a ja o. Päivän aikana pitäisi syödä pari pääateriaa ja muutamia välipaloja. Ruokailuvälit eivät saisi venyä liian pitkiksi.
 Tässäkin asiassa yksilölliset erot ovat suuria. Mikä sopii yhdelle, ei sovi toiselle.
 – Onkin tärkeää oppia aiemmista kokemuksistaan, Heikius toteaa.
 On myös merkittävää, mitä aterioillaan syö. Heikius muistuttaa, että kasviksilla saa helposti kevennettyä ruokavaliota. Ne myös pitävät kylläisinä pitkään. Silloin houkutus ylimääräisiin välinaposteluihin vähenee.
 Maria Lehmuskallio-Loula on huomannut vihannesten myös piristävän. Tai ainakin toisinpäin vaikutus on näkynyt.
 – Nyt kun olen lipsunut ruokailurytmissäni enkä ole syönyt riittävästi vihanneksia, olen ollut väsyneempi.
 Niskasta kiinni
 Huono omatunto on alkanut kalvaa Maria Lehmuskallio-Loulan mieltä. Mennyttä vuotta miettiessään hän muistaa voineensa elämäntaparemontin aallonharjalla paljon paremmin kuin nyt repsahduksen jälkeen.
 Hän on päättänyt, että joululoman loputtua loppuu loma myös elämäntapamuutokselta. Nyt on aika ottaa itseään niskasta kiinni.
 Maria Lehmuskallio-Loula aikoo ryhdistäytyä vuodenvaihteen jälkeen. Päivi Meritähti / Yle
 Aika moni muukin tekee varmasti tämän saman päätöksen uuden vuoden koittaessa.
 Heidi Haraholma on tehnyt sen lupauksen jo niin usein, että aikoo ottaa tällä kertaa vähän maltillisemmin.
 – Tekisin lupauksen nytkin, jos tietäisin, että pystyn pitämään sen. Hädin tuskin kuukautta olen kuitenkaan jaksanut, jos olen asettanut itselleni jonkun kilotavoitteen.
 Heidi Haraholma ei lupaa itselleen liikoja. Päivi Meritähti / Yle
 Siksi Haraholma onkin nyt päättänyt pyrkiä pienin askelin kohti terveellisempää elämää.
 Uudenvuodenlupaus
 Tänä vuonna Painotohtori-kirjansa julkaissut André Heikius vierastaa painonpudotukseen liittyviä uudenvuodenlupauksia, jos ne toistuvat vuosi vuoden perään ilman syvempää pohdintaa omasta tilanteesta ja lähtökohdista.
 Ainakin silloin niitä kannattaa välttää, jos huomaa tekevänsä saman lupauksen yhä uudelleen – ilman tuloksia.
 – Paino voi tällaisen lupauksen jälkeen pudota hetkellisesti, mutta usein kilot palaavat alun innostuksen jälkeen takaisin. Toppuuttelisinkin lupausten tekemistä, jos ne ovat vain automaatti, joka ei johda pysyvään muutokseen.
 Jos ajatus muutoksesta on kuitenkin kypsynyt päässä jo pitkään, voi uusi vuosi antaa sille onnistuneen alun.
 Heikius toivoo, että painonpudotuslupauksen tekijät pohtisivat päätöksen hetkellä, mitä he vastaisivat näihin kahteen kysymykseen:
 1. Lisääkö tämä minun kokonaisterveyttäni?
 Jos suvussa on esimeriksi sydänsairauksia, ei kannata siirtyä ruokavalioon, jossa on paljon punaista lihaa ja eläinperäistä rasvaa.
 2. Lisääkö tämä minun jaksamistani ja voimavarojani?
 Sellaista muutosta ei kannata elämässään tehdä, joka kuluttaa liikaa energiaa ja voimavaroja. Niitä pitäisi ennemminkin saada lisää.
 Tsemppiä elämäntapamuutokseen!
 Voit kertoa kommenttiosiossa kokemuksistasi. Oletko onnistunut elämäntapamuutoksessa? Menikö jokin pieleen? Aiotko nyt ottaa itseäsi niskasta kiinni?

Innolla alkanut painonpudotus törmää herkästi arkeen – Kolme naista kertoo, miten kävi: “Stressaantuneena tästä ei tule mitään”


Summary: Etelä-Karjala on yrittänyt turvata keskussairaalansa aseman ulkomaalaisten terveysturistien avulla. Hiljaista on ollut.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan keskussairaalassa Lappeenrannassa törmättiin vuoden 2017 lopussa karuun tosiasiaan. Synnytysten määrä painui alle tuhannen  ensimmäistä kertaa keskussairaalan historiassa .
 Luku oli karu siksi, että synnytyksiä hoitavassa ympärivuorokautisesti päivystävässä sairaalassa olisi hoidettava noin 1 000 synnytystä vuodessa.
 Synnytysten määrä jatkui laskuaan vuonna 2018.
 Synnyttäjiä hamutaan ulkomailta
 Keskussairaalaa ylläpitävä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote ei ole kuitenkaan seurannut synnytysten määrän vähenemistä tumput suorina, vaan ryhtyi toimeen.
 Katseet suunnattiin itärajan taakse Venäjälle, josta päätettiin alkaa houkutella synnyttäjiä Lappeenrantaan.
 Ulkomaisten synnyttäjien saamiseksi Eksote aloitti yhteistyön pääkaupunkiseudulla toimivan Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUSin omistaman Hyksin Oy:n kanssa. Ensimmäisiä, itsemaksavia ulkomaalaisia synnyttäjiä odotettiin Etelä-Karjalan keskussairaalaan  jo vuosi sitten syksyllä .
 Näin ei tapahtunut. Myös vuosi 2019 ehti melkein kulua loppuun, kunnes marraskuussa Eksotesta kerrottiin, että ensimmäinen ulkomainen synnyttäjä  olisi tulossa vielä tämän vuoden aikana .
 Synnyttäjiä on tulossa lisää, sillä muutamia naisia on käynyt tutustumassa Etelä-Karjalan keskussairaalan synnytysosastoon. Odotukset keskussairaalassa ovat maltilliset.
 – Tiedämme, että kyse on maksimissaan muutamasta kymmenestä ulkomaalaisesta synnyttäjästä, naistentautien poliklinikan ylilääkäri  Antti Valpas  kertoi Ylelle marraskuussa.
 Synnytys Lappeenrannassa maksaa ulkomaalaiselle 10 000 euroa eli saman verran kuin Hyksin Oy:n Hyvinkään sairaalassa.
 Arkistokuva Etelä-Karjalan keskussairaalan sädehoitolaitteesta. Kare Lehtonen / Yle
 Suunnitelmia ollut vuosia
 Ennen ulkomaisten synnyttäjien tuloa Etelä-Karjalassa oli tehty vuosikausia töitä ja suunnitelmia terveysturismin kehittämiseksi. Mainittavia tuloksia ei saatu aikaiseksi.
 Runsaasti julkisuutta sai vuonna 2013 Lappeenrannan Rauhaan kylpylä-hotelli Holiday Clubin läheisyyteen suunniteltu yksityissairaala, joka olisi tarjonnut päiväkirurgisia palveluja kotimaisille ja ulkomaisille asiakkaille. Sairaalaan perustamista suunnittelivat Holiday Club sekä helsinkiläinen Nordic Clinic -yhtiö.
 Myös Eksotea houkuteltiin mukaan. Asia herätti  Eksoten sisällä kiistelyä . Lopulta yksityissairaalan perustaminen kariutui.
 Terveysmatkailun kehittämistä on vuosien varrella hidastanut myös sote-uudistuksen valmistelu ja venyminen sekä Venäjän talouden alavireinen kehitys.
 Hyksin Oy ilmaisi ensimmäistä kertaa yhteistyökiinnostuksensa Eksoten suuntaan  jo vuonna 2014 . Meni kuitenkin vuosia, ennen kuin sopimukset synnytyksistä saatiin aikaiseksi.
 Kilpailu terveysmatkailijoista on kovaa
 Etelä-Karjalan keskussairaalalla on valmiudet tarjota ulkomaalaisille synnytyspalvelujen lisäksi myös syöpähoitoja sekä tekonivelleikkauksia. Tavoitteena on, että laajan päivystyksen sairaalassa tehtäisiin riittävästi toimenpiteitä. Eksoten mukaan neuvottelut Hyksin Oy:n kanssa näistä palveluista ovat meneillään.
 Terveysturismiin ei kuitenkaan ladata enää suuria odotuksia. Puoli vuotta Eksoten toimitusjohtajana toimineen  Timo Sakselan  mukaan ulkomailta eli pääsääntöisesti Venäjältä tulevat maksavat asiakkaat otetaan kyllä vastaan ja hoidetaan.
 – Aiemmat odotukset eivät ehkä toteudu siinä mittakaavassa, mitä odotettiin, kertoo Saksela.
 Sakselan mukaan asiakkaita ei itärajan takaa yksinkertaisesti löydy.
 – En tiedä tarkemmin, miksi rajan yli ei tänne tulla. Käsittääkseni sielläkin on palveluja, jotka toimivat. Ehkä ne riittävät.
 Aiemmat odotukset eivät ehkä toteudu siinä mittakaavassa, mitä odotettiin.  Timo Saksela
 Eksote ei pane rahaa ulkomaalaisille suunnattavaan markkinointiin, vaan markkinoinnin hoitaa Hyksin Oy. Venäjällä palveluja on markkinoitu lähinnä internetin Yandex- ja Google -hakukoneissa.
 Markkinointiin menee muutamia kymmeniä tuhansia euroja vuodessa.
 Hyksin Oy:n toimitusjohtajan  Markus Oravan  mukaan terveyspalveluja käyttävistä venäläisistä asiakkaista kilpailevat monet muutkin maat, kuten Saksa, Latvia ja Turkki.
 – Latvian valtti on se, että siellä puhutaan venäjää, Orava sanoo.
 Oravan mukaan terveysturismi on joka tapauksessa toiminnan kannalta marginaalista. Esimerkiksi Hyksin Oy:n Hyvinkään sairaalassa käy vuosittain muutamia kymmeniä ulkomaisia synnyttäjiä.
 – Tämä tuo lisäarvoa normaaleille palveluille. Siihen ei kannata ladata liikaa odotuksia.

Etelä-Karjalan keskussairaalaan on vuosikausia yritetty saada ulkomaalaisia asiakkaita – toistaiseksi tuloksena vain yksi synnyttäjä


Summary: Kauko-ohjattavia pienoiskoptereita eli drooneja pörrää Suomen ilmatilassa jo noin 50 000. Ne ovat pääosin harrastajakäytössä.

Kauko-ohjattavat pienoiskopterit eli droonit ovat yleistyneet vauhdikkaasti. Niitä pörrää ilmatilassa jo noin 50 000, pääosin harrastajakäytössä. Suosion kasvun myötä poliisi on lähtenyt valvomaan myös ilmaliikennettä ja sakkoja on kirjoiteltu.
 Ilmailurikkomuksia on tänä vuonna kirjattu jo satakunta eli moninkertainen määrä parin vuoden takaiseen verrattuna. Kasvu painottuu Helsinkiin. EU-puheenjohtajuus houkutti kesällä uteliaita droonien lennättäjiä kokouspaikkojen ylle lentokieltoalueille.
 – Meillä oli silloin ilmatilarajoituksia, ja niitä myös valvottiin aktiivisesti. Sen tuloksena näitä ilmailurikkomuksia syntyi, sanoo ylikomisario  Sami Hätönen  Poliisiammattikorkeakoulusta.
 Seppo Suvela / Yle
 Hätösen mukaan rikkomuksiin syyllistyi tavallisia harrastajia, mutta joukossa oli hieman yllättäen myös alan ammattilaisia, lähinnä media-alan ammattilaisia.
 – Se osoittaa osaltaan sitä, että lennätys- ja lentosäännöt eivät ole yleisesti kovinkaan hyvin tiedossa, Hätönen arvioi.
 Hätösen mukaan yleisin syy ilmailurikkomuksiin on se, että lennätetään siellä, missä ei saa lentää, ylitetään maksimikorkeuksia tai lennetään lentokieltoalueella.
 Tunnetuin lentokieltoalue on Helsingin keskustassa tuomiokirkon ja hallintokortteleiden ympärillä Kruununhaassa. Myös lentoasemien tienoilla on kiellettyä lennellä drooneilla turvallisuussyistä. Esimerkiksi Helsinki–Vantaan lentoasemalla kieltoalue on melko laaja.
 Drooneja ei saa lennättää Helsingin keskustassa.  Kieltokyltti Esplanadin puistossa.  Juha Kivioja / Yle
 Kovat sakot
 Hupilentely ja uteliaisuus on käynyt monelle kalliiksi. Hätösen mukaan rikosnimikkeenä on ollut vähäpätöiseltä kuulostava ilmailurikkomus, mutta rangaistusasteikolla mitattuna se on itse asiassa aika vakava rikkomus.
 – Se voi keskituloiselle ihmiselle merkitä merkittävää rahasummaa. Saatetaan puhua jopa tuhannesta eurosta, Hätönen sanoo.
 Sami Hätösen mukaan poliisi käyttää drooneja  kaikessa toiminnassa, muun muassa etsintätehtävissä, rikospaikkojen dokumentoinnissa ja tilannekuvan tuottamisessa esimerkiksi mielenosoituksista. Juha Kivioja / Yle
 Hätösen mukaan droonilentelyyn liittyy ilmariskejä. Ilmassa voi tapahtua yhteentörmäyksiä muiden ilma-alusten kanssa ja väkijoukkoon pudotessaan ilma-alus voi aiheuttaa vakavaa hengen ja terveyden haittaa.
 – Vaikka laite itsessään on kevyt ja arjessa käyttö on helppoa, niin vikatilanteessa seuraukset voivat olla arvaamattomat.
 – Sitten oma lukunsa on esimerkiksi terroristisessa tai rikollisessa tarkoituksessa suoritettavat lennot tai lennätykset. Niihin liittyy omanlaisiaan riskejä.
 Rikkomukset lisääntyvät
 Hätönen arvioi, että jatkossa ilmailurikkomusten määrä nousee jo siksikin, että poliisi kiinnittää huomiota droonien lennättämiseen valvonnassaan.
 – Poliisi tulee valvomaan ilmatilaa aktiivisesti erityisesti isojen yleisötapahtumien yhteydessä, jossa turvataan myös maan päällä olevien ihmisten turvallisuus, Hätönen sanoo.
 – Osa tapauksista tulee ilmi joko poliisin omin silmin tai yleisöilmoituksen perusteella. Toisaalta meillä on käytössä valvontateknologiaa, jolla voidaan hyvinkin tarkasti löytää laittomia lennättäjiä, Hätönen kertoo.
 Hän ei kuitenkaan avaa sen tarkemmin, millaista valvontateknologiaa poliisilla on.
 – Saimme valvontateknologiaa oikeastaan käyttöön vasta kesän EU-kokousten aikana. Tarve on edelleen lisätä teknologian käyttöä, koska ihmissilmillä laittomien lentojen havaitseminen on hyvin vaikeata.
 Entä tullaanko jatkossa näkemään näyttäviä poliisidroonien ja pakenijoiden välisiä takaa-ajoja ilmassa?
 – Varsinaisiin takaa-ajoihin meillä ei ole tarkoitus lähteä vaan ilmatila pyritään saamaan haltuun muulla tavoin.
 Henri Hohtarin kädessä tyypillinen drooni ja kauko-ohjain siihen.  Juha Kivioja / Yle
 Droonikortti tulee
 Myös EU on havahtunut droonien suosion kasvuun ja havaittuihin puutteisiin tiedoissa ja taidoissa. Droonien lennättämisen säännöt kiristyvät merkittävästi ensi heinäkuusta lähtien. Silloin tulee droonikortti ja rekisteröitymisvelvoite.
 – Rekisteröitymisvelvoitteella pyritään siihen, että saadaan lakia rikkovia henkilöitä paremmin kiinni, sanoo ylitarkastaja  Henri Hohtari  liikenne- ja viestintävirasto Traficomista.
 Droonikortilla taas taataan Hohtarin mukaan pätevyys siitä, että lennättäjät tietävät, missä saa lentää ja missä ei saa lentää ja millaislla säännöillä toimitaan.
 – Eli tämmöinen minimivaatimus, ymmärrys aiheesta, Hohtari sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi lisää droonien määrää – parantaa onnettomuuksien tutkintaa ja tehostaa yleisötapahtumien valvontaa
 Lennokki auttaa poliisia löytämään maastoon eksyneitä, pian ihmissilmän avuksi voidaan saada myös konenäkö – "Ollaan kehityksen kärjessä"
 Drooni kuljettaa ruokaa ja kukkia Aalto-yliopiston kampuksella
 Neve etsii droonilla kaukolämpövuotoja Rovaniemellä

Droonin lennättämisestä voi paukahtaa yllättävän kallis sakko – ilmailurikkomukset kovassa kasvussa