Summary: Aikamatka 1990-luvun kaksiulotteisesta Muumilaakson tarinoista vuoden 2019 kolmiulotteiseen Muumilaaksoon on monellakin tavalla tervetullut ja toivottu harppaus, kirjoittaa kulttuuritoimittaja Jussi Mankkinen.

Suhteeni muumeihin on syntynyt nimenomaan 1980-luvun  Tove ja Lars Janssonin   Muumipeikko -sarjakuva-albumien myötä. En ole kauheasti välittänyt 1990-luvun Japanissa tuotetusta  Muumilaakson tarinoita  -animaatiosarjasta, joka edustaa animea niin hyvässä kuin pahassakin.
 Muumilaakson tarinan  piirrosjälki on kylläkin sujuvaa, mutta värit ovat karamellimäisiä eikä sarjaa voi kovin anarkistiseksi sanoa. Tyylillisesti sarja on varmaankin ihastuttanut  kawaiita  eli söpöyttä haikailevia japanilaisia. Toisaalta kohderyhmänä ovat selvästi lapset, kun taas Janssonin 1950-luvun sarjakuvat on tehty pikemminkin aikuisille.
 Sarjakuvien henkeä on parhaiten tavoittanut  Muumit Rivieralla  -elokuva (2014), joka perustuu Janssonin vuoden 1955 alkuperäissarjakuvaan. Monelle sarjakuvien railakkaasta sisällöstä tietämättömälle lapsiperheelle uusi muumikokemus oli hämmentävä: hyvänen aika, nehän juovat viinaa, keikistelevät bikineissä ja häviävät rahansa uhkapeleissä!
 Onkin ollut iloinen yllätys huomata, että uusi  Muumilaakso -sarja on huomattavasti särmikkäämpi kuin edeltäjänsä, eikä sitä ole tarkoitettu pelkästään lapsille. Mukana on aikuisia koukuttavia tarinalinjoja ja teemoja, esitysaikakin televisiossa on kello 20 ja yhdelle jaksoista on pistetty peräti ikäraja (K-7). Kyseisessä jaksossa esiintyy itse Mörkö.
 Muumilaakson tarinoita  -sarjan kotimaisista äänistä jäi mieleen nimenomaan  Elina Salon  tulkitsema Pikku Myy – harvoin on näyttelijän ääni sopinut näin mainiosti heijastelemaan animaatiohahmon persoonaa.
 Uudessa sarjassa äänistä taas erottuu  Lotta Lindroosin  ilmeikkäästi ja vitsikkäästi tulkitsema Mymmeli. Olisiko Lindroos ollut kiinnostavampi vaihtoehto  Muumilaakso -sarjan Pikku Myyksi kuin  Putouksesta  tuttu  Kiti Kokkonen ? Myös  Markku Haussila  jaksaa irrotella ja hassutella Nipsun roolissaan.
 Sinänsä sarjan suomalainen ääninäyttelijätyöskentely on varmaa ja sulavaa, mutta toisaalta ei Lindroosia lukuunottamatta tarjoa suuria yllätyksiä. Mikään ei töki, ja kokonaisuus kuulostaa hyvältä.
 Olisi ollut kiinnostavaa kuulla, kuinka  Jennifer Saundersin  ja  Rosamund Piken  kaltaiset brittinäyttelijät ovat suoriutuneet tehtävistään, mutta toistaiseksi referenssinä on ollut pelkkä englanninkielinen traileri.
 Muumilaakson  kahden ensimmäisen kauden hintalapuksi on muodostunut 20 miljoonaa euroa, ja se näkyy – tai oikeastaan sen on pakko näkyä – animaatiosarjan jäljessä. Visuaalinen ilme on kaikin puolin nautittava ja runsaisiin yksityiskohtiin on kiinnitetty huomiota. Jopa muumien turkin tekstuuri näkyy lähikuvissa, mikä on tavallaan jännittävä lisä, koska olen aina mieltänyt muumit sileiksi ja karvattomiksi pulleropalleroiksi.
 Toinen muumien fysiikkaan liittyvä uusi asia on suu – ei tosin mikään ammottava jättiläiskita, vaan tilanteesta riippuen kasvojen jommalle kummalle ilmestyvä pikkuruinen ja hillitysti liikkuva aukko, mutta suu kuitenkin. Tavalliselle katsojalle tämä saattaa olla pieni juttu, mutta muumiuniversumissa sillä on merkitystä, koska Tove Janssonin luomilla hahmolla ei suuta alunperin ole ollut, ja hahmojen tunnetiloja on ilmaistu pelkillä silmien ja kulmakarvojen asennoilla.
 Muumilaakso -sarjan taiteellisena asiantuntijana on toiminut koko prosessin ajan Moomin Characters Oy Ltd:n  Sophia Jansson . Moomin Characters valvoo muumihahmojen menneisyyttä, nykyisyyttä ja tulevaisuutta hyvin tarkalla silmällä, joten luulen, että suuasiaa on puitu lukuisissa palavereissa tuntikausia ja siitä lienee väännetty kättäkin. On vaikeaa sanoa, mitä Tove Jansson olisi itse asiasta ajatellut.
 Muumilaakso -sarjan kansainvälinen tekijätiimi on vieraillut Suomessa tutkimusretkillä ja tämä näkyy: kotoinen ja kotoiseksi helposti tunnistettava metsämme herää sarjassa eloon vuodenajoista riippumatta tuttuna ja aidon näköisenä. Luonto- ja maisemakuvissa on pyritty ainakin jonkinasteiseen realismiin, mikä on fantasiasarjassa viehättävä tyylikeino. Todentuntuisuutta lisäävät myös luonnoäänet, jotka on kaikki nauhoitettu Suomessa.
 Kuriositeettina mainittakoon, että aluksi pohdiskelin, kuinka englanninkielinen, osittain vaihtoehtoinenkin popmusiikki à la  Ed Harcourt  soveltuu suomeksi puhuttuun muumisarjaan, mutta loppujen lopuksi tästä muodostuikin pikantti lisä, joka on tuonut Tove Jansson luomaan maailmaan uusia ulottuvuuksia ja mikä tärkeintä – kuronut sen osaksi nykyaikaa.
 Aikamatka 1990-luvun kaksiulotteisesta  Muumilaakson tarinoista  vuoden 2019 kolmiulotteiseen  Muumilaaksoon  on monellakin tavalla tervetullut ja toivottu harppaus.
 Muumilaakso (Moominvalley) on suomalais-brittiläinen yhteistuotanto. Ylen osatuottaman 13-osaisen sarjan takana on suomalainen tuotantoyhtiö Gutsy Animations. Muumilaakson ensimmäinen jakso on katsottavissa tänään  Areenassa  ja TV2:ssa klo 20.

Toimittajalta: Uusi Muumisarja on maksanut maltaita, ja se näkyy myös jäljessä


Kuopiolaista pariskuntaa vastaan on nostettu syyte Valamon luostarin taidemyyntijutussa.
 Pariskuntaa syytetään törkeästä kavalluksesta ja törkeästä petoksesta sekä useista muista rikoksista. Kuopiolaispariskunnan epäillään myyneen taideväärennöksiä kolmen vuoden aikana eri puolilla Suomea pidetyissä myyntinäyttelyissä.
 Poliisi  kertoi aiemmin Ylelle , että väärennökset olivat tulostettuja printtejä, joita myytiin arvotaulujen koevedoksina.
 Syyttäjän mukaan jutussa on yli kymmenen asianomistajaa. Myyntinäyttelyitä järjestettiin muun muassa Valamon luostarissa. Mukana oli teoksia useilta tunnetuilta suomalaisilta ja ulkomaisilta taiteilijoilta, kuten Marc Chagallilta ja Pablo Picassolta.
 Osa syytteistä koskee pariskunnan molempia jäseniä, osa ainostaan miestä, ja osa vain naista. Itä-Suomen syyttäjänviraston kihlakunnansyyttäjän  Ulla Oinosen  mukaan rikokset tapahtuivat vuosina 2016–2018. Oinosen mukaan syytteessä olevista teoista on rangaistuksena vankeustuomio.
 Taideväärennösvyyhteen liittyy myös kirjanpitoa ja verotusta koskeva talousrikosepäily, jonka syyteharkinta on vielä kesken. Kihlakunnansyyttäjä  Antti Hyvärisen  mukaan asiassa on kevään aikana tulossa poliisilta lisätietoja.
 Lue myös:  "Picasson koevedokset olivat mustesuihkutulosteita" – kuopiolaispariskuntaa epäillään laajasta väärennetyn taiteen myynnistä

Syyte: Pariskunta kaupitteli taideväärennöksiä Valamon luostarissa – syyttäjä vaatii vankeutta


Summary: Meteorologien käytössä on yhä enemmän mitattua tietoa ja ennustemalleja, mutta tulkinnan tekee aina ihminen.

"Mitä Mattina, sitä Mariana." Ennenkin yritettiin ennustaa säätä, vaikka juuri noin: lämmin helmikuun loppu tiesi lämmintä heinäkuun alkua tai kylmä kylmää. Matin nimipäivä on 24.2., Marian 2.7.
 Neljän kuukauden päähän tehty ennuste oli pelkkää arvaamista. Lähivuorokausien sään ennakointi sen sijaan perustui tuolloinkin pitkältä ajalta tehtyihin havaintoihin. Ennusteiden tärkeää pohjatietoa olivat säähavainnot, aivan kuten tämänkin päivän meteorologiassa.
 Kun vanha kansa sanoi, että "iltarusko tuulen nostaa" tai että tähtien kirkas tuike tiesi pakkasen kiristymistä, se osoitti heidän tarkkailleen omilla konsteillaan ilmakehää.
 Nykypäivän keinot ovat tieteelliset ja havaintoja on paljon, mutta edelleenkin ne vaativat ihmistä tulkitsemaan niitä.
 Vuorokauden lämpötila ennustetaan jo nappiin
 Ilmakehä on kaoottinen järjestelmä, kuten Ilmatieteen laitoksen sää- ja turvallisuuskeskuksen päällikkö  Anssi Vähämäki  toteaa.
 Hän ei houkuteltunakaan ryhdy ennustamaan, koska kevät tänä vuonna tulee. Eikös se aina ole tullut viimeistään toukokuussa, hän virnistää. Lähimpien päivien ennusteet sen sijaan ovat muuttuneet aina vain tarkemmiksi.
 – Nyrkkisääntönä voi sanoa, että yleensä keskimäärin viisi päivää voidaan ennustaa suhteellisen luotettavasti. Mutta se on vain keskimäärin eikä päde joka säätilanteeseen, Vähämäki sanoo.
 Viime vuonna yhden päivän lämpötilaennusteet osuivat lähes 90-prosenttisesti oikeaan.
 – Niillä nurkilla se on ollut viime vuodet – sillä ajatuksella, että ennuste on osunut oikeaan, jos havainto on +/– 2,5 astetta siitä, mitä ennustettiin.
 Nykyiset kahden vuorokauden ennusteet ovat osuvuudeltaan suunnilleen samaa tasoa kuin yhden vuorokauden ennusteet kymmenen vuotta sitten.
 Nykyiset ennusteet ovat keskimäärin käyttökelpoisia vielä viiteen vuorokauteen asti, Anssi Vähämäki kertoo. Osuvuus toki hieman heikkenee päivä päivältä.
 Viime vuodet ovat 30 mittausaseman lämpötilatietojen perusteella näyttäneet seuraavalta. Keskimääräinen absoluuttinen virhe MAE on ennusteen poikkeama todellisesta lämpötilasta.
 1 vrk: MAE ~1–1,5 astetta 2–5 vrk: MAE ~2–2,5 astetta 9–10 vrk: MAE ~3,5–4 astetta
 Lämpötila on ehkä näkyvin osa ennusteesta, mutta koko paketilla on merkitystä, sanoo Vähämäki.
 – Maanviljelijää voivat kiinnostaa sateet ja veneilijää tuulet. Kyllä oikeastaan kaikelle löytyy kiinnostunut käyttäjäkunta.
 Joskus onnistuu viikko, joskus ei päiväkään
 Sateiden ennustaminen on lämpötilaa pulmallisempaa. Ennustettavuus riippuu säätilanteesta, niin paradoksaalista kuin se onkin, Anssi Vähämäki summaa.
 – Sadeilmiöitä on monenlaisia. Jos tulee matalapaineen mukana rintamasade, sen mittakaava on tuhansia kilometrejä. Kesäisillä kuuroilla mittakaava onkin vain kilometrejä.
 Ennustapa siinä sitten, osuuko sadekuuro tasan tarkkaan johonkin kohtaan. Silloin mennään Vähämäen mukaan jo vähän arvauksen puolelle.
 – Ennuste voi sanoa, että Päijät-Hämeessä tulee sadekuuroja, mutta ei se tarkoita, että ne osuvat juuri Lahteen tai Hollolaan. Sitä asiaa voi olla vähän vaikeampi esittää kansalaiselle. Pitäisi melkein puhua todennäköisyydestä.
 Kesäinen korkeapaine saattaa pysyä paikallaan kaksi viikkoa. Silloin ennusteen voi Vähämäen mukaan tehdä kohtalaisen hyvin jopa yli viikon päähän. Jos sadetta tulee kuuroina, jo vuorokauden suhteellisen tarkka ennuste voi tehdä tiukkaa.
 – Jos on matalapaineita ja sadealueita tulee ja menee päivittäin, niin äkkiähän ne ajoitukset saattavat mennä vähän pieleen.
 Mitä meteorologi sanoo helmikuusta? Kuinka hankalasti ennustettavaa tämän lopuillaan olevan kuun sää yleensä on?
 – Helmikuussakin sää vaihtelee Suomessa vuosittain paljonkin, mutta tyypillisesti helmikuuhun osuu myös kireämmän pakkasen jakso.
 Kireissä pakkasjaksoissa vuorokauden alimpien lämpötilojen ennustaminen parin asteen tarkkuudella on haastavaa, mutta päivän ylimpien lämpötilojen ennusteet onnistuvat jo paremmin, Vähämäki kertoo.
 Anssi Vähämäki Anniina Wallius / Yle
 Mittausasemat, tutkat ja satelliitit antavat havaintoja
 Entisajan suomalainen tarkkaili aamu- ja iltaruskoa ja kuulosteli, miten lumi suhahteli tai rahisi suksen alla. Tämän päivän meteorologilla on ennusteisiinsa roimasti havaintoja ja ennustemalleja.
 Ilmatieteen laitoksella on satoja erityyppisiä havaintoasemia. Perusmittarina on  30 asemaa . Ne on pyritty sijoittamaan sellaisille paikoille, että Suomesta syntyy kattava kuva.
 Asemat antavat tietoa lämpötilasta, tuulen suunnasta ja nopeudesta, pilvisyydestä, sademäärästä, näkyvyydestä, ilmanpaineesta, kosteudesta, auringon säteilystä ja tänä talvena erityisen kiinnostavasta lumensyvyydestä.
 – Mittausasemilta saatujen tietojen lisäksi tutka- ja satelliittikuvat ovat yhtä lailla havaintoja senhetkisestä tilanteesta. Meteorologi saa niistä käsityksen senhetkisestä säätilanteesta ja niiden perusteella määritellään alkutila, joka annetaan tietokoneen ennustemalleille, Anssi Vähämäki selittää.
 Malli on malli, meteorologi päättää ennusteen
 Ennustemalli laskee, miten ilmakehä kussakin tilanteessa kehittyisi. Viime kädessä tarvitaan kuitenkin ihmistä: meteorologi tulkitsee mallin tuottamaa tulosta ja tekee ennusteen.
 Avuksi voidaan ottaa myös tilastollisia menetelmiä. Niillä ja meteorologien osaamisella voidaan vielä korjata mallin tuottamaa tietoa lähemmäksi todennäköisesti oikeinta ennustetta, Vähämäki kertoo.
 Ennustemallit ovat laajan, pitkäaikaisen ja kaiken aikaa jatkuvan kansainvälisen tutkimustyön tuloksia. Ne ovat iso jäävuori, ja meteorologi sen huippuna valitsee ja tulkitsee sen, mitä hän hyödyntää, Vähämäki kuvailee.
 Tarjolla voi olla kaksi tai kolmekin ennustemallia, jotka saattavat ennustaa seuraavan päivän säätilanteen hieman eri lailla.
 – Meteorologin pitää pystyä arvioimaan oman kokemuksensa ja verifiointitietojen pohjalta, mikä malleista on kulloinkin paras. Hänen on pystyttävä päättämään, hyödyntääkö tilastollisia jälkikäsittelymenetelmiä ja sen jälkeen vielä tekemään oma lopullinen tulkinta.
 Todennäköisyyksien ennustaminen ei riitä kaikille
 Kun lämpötilaennusteiden osuvuus on selvästi parantunut takavuosista, niin mihin tässä vielä päästäänkään?
 – Jos ennustemallit kehittyvät ja laskentatehoa on, niin voisi kuvitella, että jonakin päivänä pystytään tekemään käyttökelpoisia päiväkohtaisia ennusteita jonnekin pariin viikkoon asti, Vähämäki vastaa.
 Hänen mukaansa vastaus riippuu kuitenkin siitä, millaista tarkkuutta halutaan eli riittääkö säätyyppi vai pitääkö olla tarkka päiväkohtainen ennuste. Kyllä siihen joka tapauksessa vielä aikaa menee, hän sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Nytkin tehdään kuukausiennusteita, mutta niissä arvioidaan lähinnä, onko jokin kuukausi keskimääräistä lämpöisempi vai kylmempi.
 – Mutta eihän se tietysti kaikille käyttäjille riitä tarkkuudeksi ollenkaan. Maanviljelijälle se voi olla hyväkin tieto, mutta joku, joka aikoo lähteä huvipuistoon jonakin tiettynä päivänä, ei tee sillä tiedolla mitään.
 Todennäköisyyden arvioinnissa käytetään myös parviajoja. Niissä alkutilannetta vähän poikkeutetaan ja katsotaan, meneekö malli silti aina samaan kohtaan vai haarautuuko rankasti, Vähämäki selittää.
 – Tai sitten voi katsoa kahta eri ennustemallia. Jos niissä on täysin eri ratkaisu, voi arvella, ettei todennäköisyys ole kovin iso. Jos ne päätyvät täysin samaan tulokseen, se voi tarkoittaa jo kohtalaisen isoakin todennäköisyyttä.
 Puolipilvinen kesäpäivä miellyttää
 Anssi Vähämäen houkutteli meteorologiksi yleinen kiinnostus ääreviin säätilanteisiin. Sellaiset ovat niitä kiinnostavia juttuja, jotka yleensäkin vetävät alalle, hän sanoo.
 – Toisaalta minulla oli lukioaikana ehkä jossakin määrin matemaattista lahjakkuutta. Tämän opiskelu on kuitenkin aika pitkälle matematiikkaa ja fysiikkaa ja vastaavaa. Ne sujuivat nuorena, kielet ehkä niin eivät.
 Hänen oma lempisäätilansa taitaa olla monen muunkin suomalaisen suosikki: puolipilvinen kesäpäivä, 20–25-astetta lämmintä. Myrskybongariksi hän ei tunnustaudu.
 – Mutta totta kai mielenkiinto herää, jos on kunnon ukkonen päällä. Sitäkin on kiva seurata.
 Ilmastonmuutos vaikuttaa myös meteorologin työhön
 Suomesta ei ole hurrikaanien metsästysmaaksi, eivätkä meitä yleensä koettele sellaiset tuulet kuin esimerkiksi Norjan rannikkoa. Vähämäen mukaan Suomi on silti sään ennustajalle kiinnostava paikka.
 – Olemme sellaisilla leveysasteilla, että tänne niitä matalapaineita tulee ja tapahtumia kumminkin on. Vaikka ne sitten tänne tullessaan jo vähän heikkenevät, niin kyllä niistä on ennustajalle mielenkiintoa. Ei ole samaa ja tasaista koko ajan, vaan sää vaihtelee kyllä paljon.
 Uudenlaista vaihtelua on tulossa myös ilmaston muuttuessa. Meteorologi ei ole ilmastontutkija, mutta hänenkin työhönsä ilmastonmuutos pikku hiljaa vaikuttaa, kun sään ääri-ilmiöiden ennakoidaan lisääntyvän.
 – Ennustaminen tietysti on silloinkin samanlaista, kun mittakaava on muutama päivä tai pari viikkoa. Mutta luohan se tarpeita meteorologien osaamisen kehittämiselle, että pysytään kartalla tässä muuttuvassa maailmassa, Vähämäki sanoo.
 Meteorologin parhaana palveluksena yhteiskunnalle hän pitää osuvaa ennustetta, joka antaa ihmisille aikaa varautua sään vaikutuksiin.
 – Jos me varoitamme kovat tuulet ja myrskyt oikein, niin ehkäpä vesillä kulkevat ymmärtävät niiden vaikutukset. Tai ehkä sähkökatkot ovat vähän lyhyempiä, jos ennusteet ovat olleet riittävän hyviä ja energiayhtiöt ovat onnistuneet niiden pohjalta ennakoimaan toimintaansa.
 Rauman uusi sääasema otettiin käyttöön viime vuonna. Ilmatieteen laitos
 "Ilmatieteen laitos varoittaa hyvästä säästä"
 Ilmatieteen laitos antaa myös suoranaisia varoituksia. Ne ovat viranomaispalvelua, jonka rajat eivät ole meteorologien keksimiä, vaan esimerkiksi helle- tai pakkasvaroituksista on päätetty yhdessä terveysalan ammattilaisten kanssa.
 – Pakkasvaroituksessa on eri kriteerit Etelä- ja Pohjois-Suomessa. Nekin rajat on määritelty yhdessä terveysviranomaisten kanssa. Pohjoisessa ihmisten pakkasensietokyky on kovempi kuin etelässä.
 Kaikki eivät varoituksista pidä. Joidenkin mielestä ne ovat holhoamista.
 – Perinteinen palaute kesällä hellevaroituksesta on, että ”Ilmatieteen laitos varoittaa hyvästä säästä”. Riskiryhmälle helle ei kuitenkaan välttämättä ole hyvää säätä, Vähämäki sanoo.
 Osaako sammakko ennustaa?
 Palataan vielä alkuun, niihin vanhan kansan ennusteisiin ja vähän tähänkin päivään. Onhan yksi kevään perinteisistä merkeistä iltapäivälehden lööppi, jossa ennustetaan koko tulevan kesän lomasää.
 – Emme ole vertailleet, voiko sammakon liikkeistä ennustaa kuukauden sään. En siis lähde tyrmäämään, vaikka itse en kyllä siihen usko, Anssi Vähämäki sanoo.
 Joku luontoa pitkään tarkkaillut sen sijaan voi ehkä pystyä päättelemään lähestyvien pilvien perusteella, onko jokin rintama tulossa päivän tai jopa kahden päästä.
 Vähämäki suhtautuu leppoisasti myös keväisten lööppien kesäsääennusteisiin.
 – Kyllähän ne hyvänä viihteenä menevät, jos niihin huumorilla suhtautuu.
 Katso kooste Ylen sääennusteista:
 Tv:n meteorologi on ollut 50 vuotta Suomen kotien vakiovieras
 Kokeile Ylen testillä sään ennustamista:
 Mikä sään ennustamisessa niin vaikeaa on? Testaa kuinka hyvä meteorologi olisit

Vuorokauden lämpötilaennusteet ovat nyt 90-prosenttisen tarkkoja ja viisikin päivää onnistuu hyvin – eikä kehitys pääty tähän


Summary: Tamperelainen bioteknologiayhtiö on kehittänyt geenipohjaisia hoitomuotoja esimerkiksi syöpiin, hi-virukseen ja ebolaan.

Tamperelainen bioteknologiayhtiö FIT Biotech ilmoittaa hakeutuvansa konkurssiin. Yhtiön mukaan syynä konkurssimenettelyyn on rahoitussopimuksen keskeytyminen.
 Bioteknologiayhtiö sanoo, että voimassa olevasta rahoitussopimuksesta huolimatta Alpha Blue Ocean ei ole maksanut sopimuksen mukaisia 500 000 euron maksueriä marraskuun jälkeen.
 Vuoden 2017 lopussa Alpha Blue Ocean myönsi FIT Biotechille 10 miljoonan euron rahoituksen.
 – Olen äärimmäisen pettynyt siihen, että yhtiön rahoitus loppui kesken sovitun rahoitusohjelman. Tämän seurauksena olemme joutuneet keskeyttämään lukuisat meneillään olleet yhtiön liiketoimintaan ja lääkekehitykseen liittyneet kehitysprojektimme, FIT Biotechin toimitusjohtaja Erkki Pekkarinen sanoo tiedotteessa.
 FIT Biotechin on kehittänyt geenipohjaisia hoitomuotoja esimerkiksi syöpiin, hi-virukseen ja ebolaan.
 Pörssiin listautuneen yhtiön suurimpia omistajia on sen itsensä lisäksi Suomen itsenäisyyden juhlarahasto eli Sitra.

FIT Biotech hakeutuu konkurssiin rahoitusongelmien vuoksi


Summary: Ranskan keltaliivien protestiliike on kuohuttanut syksystä lähtien. Hajanaista rettelöintiä vai Ranskan pelastus? Kysy tässä

Ylen toimittaja Ranskassa  Annastiina Heikkilä  on seurannut Pariisia ja Ranskan provinsseja kuohuttanutta keltaliiviliikehdintää syksystä lähtien. Tuoreessa Mistä maailma puhuu -podcastissa  Simo Ortamo  ja jyväskyläläiset journalistiikan opiskelijat jututtavat Annastiinaa liikehdinnän eri puolista.  Podcastin voit kuulla tästä .
 Viime viikolla puhutti etenkin juutalaisvastaisuus, kun akateemikko  Alain Finkielkraut  oli joutunut antisemitististen solvausten kohteeksi keskellä keltaliivien mielenosoituskulkuetta. Tämän jälkeen kymmenet tuhannet ihmiset osallistuivat eri puolilla Ranskaa mielenosoituksiin, joissa antisemitismi tuomittiin.
 Myös näissä antisemitismin vastaisissa mielenosoituksissa oli mukana keltaliivejä. Annastiina Heikkilän reportaasin  voit lukea tästä .
 Pariisin ohella keltaliivien liikehdintä on vahvaa myös Ranskan provinsseissa. Siellä protesti saa kaikupohjaa kahtiajon kokemuksesta: maa on päässyt jakaantumaan menestyneisiin ja pettyneisiin, porskuttaviin metropoleihin ja pysähtyneisiin pikkupaikkakuntiin. Reportaasin Normandiasta  voit lukea tästä .
 Ranskalaisen kannatuksen pysymisen ohella on myös toukokuun eurovaali keltaliiviliikkeen haasteena. Myös tästä voit kysyä Annastiina Heikkilältä.
 Kysymyksiä voi esittää jo nyt tämän jutun kommenttiosassa, ja Annastiina vastaa niihin kello 14-16. Tämän jälkeen kommenttiosasto suljetaan.
 Kysymyksiä ja vastauksia niihin julkaistaan tässä jutussa.
 Kysymysten esittämistä varten tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda tästä .

Mitä haluat tietää Ranskan keltaliiveistä - Ylen toimittaja Annastiina Heikkilä vastaa kysymyksiin


Summary: Helsingin Malmilla sijaitsevan Longinojan ennallistamistyötä on tehty yli 15 vuotta vapaaehtoisvoimin.

Helsingin Malmin Longinojan puron pitkään jatkunut kunnostustyö on valittu Paras luontoteko 2017–2018 -kilpailun voittajaksi.
 Helsingissä tänään maanantaina myönnetty palkinto ojennettiin ennallistamistyön keulahahmolle  Juha Saloselle  sekä Longinojan muille puroaktiiveille.
 Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n Suomen kansallinen komitea toimi kilpailun raatina. Palkinnon luovutti asunto-, energia- ja ympäristöministeri  Kimmo Tiilikainen  (kesk.). Palkinto jaettiin nyt seitsemättä kertaa.
 Pääradan itäpuolella Helsingin Malmilla sijaitsevaa Longinojan puroaluetta on kunnostettu yli 15 vuoden ajan. Pitkäjänteistä ennallistamistyötä on tehty vapaaehtoisvoimin yhteistyössä useiden toimijoiden kanssa.
 Tiilikaisen mukaan kunnostustöiden ansiosta puro on elpynyt ja uhanalaiset meritaimenet nousevat jälleen kutemaan Longinojaan runsain määrin. Lisäksi lähiluonnon merkitys kaupunkilaisille on korostunut näkyvästi.
 Juha Salonen / Longinoja.fi
 "Halutaan tehdä jotain ainutlaatuista"
 Longinoja-projektin vetovastuussa oleva Juha Salonen arvostaa Paras luontoteko -tunnustuksen korkealle.
 – Kun sain tietää palkinnosta, niin kyllähän se veti aika sanattomaksi. On tämä aika huikeaa, kun miettii, keitä on valintaraadissa, suuria luonnonsuojelujärjestöjä ympäri Suomea. Kyllä tämä vetää miehen hiljaiseksi.
 Salonen kuitenkin korostaa, että palkinnoista suurin on Longinojan alueen arvostus ja puroprojektin mukanaan tuomat ystävyyssuhteet.
 – Meidän puroporukka on kyllä todella aktiivinen ja tiivis. Palkinnot tulevat siinä sivussa, mutta kyllä tärkeintä on se työ, joka kantaa hedelmää. Halutaan yhdessä tehdä jotain ainutlaatuista.
 Vuonna 2017 Longinojan purotalkoissa oli Salosen mukaan jopa 112 talkoolaista kunnostustöissä ahkeroimassa. Pohjatyötä on tehty hartiavoimin, ja puro voi hyvin – nyt jatketaan ylläpitoa ja tehdään hienosäätöä, Salonen sanoo.
 Lue myös:
 Luontoretki: Longinoja – Suomen tunnetuin taimenpuro  (Yle Areena 1.10.2017)
 Urbaani kaupunkipuro houkuttaa uhanalaisia meritaimenia kutupuuhiin  (24.10.2016)
 Longinoja kuhisee elämää – taimenen poikasia ennätysmäärin  (14.8.2014)

Meritaimenista tunnettu, urbaani Longinoja palkittiin parhaana luontotekona – tieto veti puroaktiivin sanattomaksi: "Huikeaa"


Summary: Puoli seiska koeajoi saman järkevän perheauton kolmella eri voimanlähteellä. Sähköauto vie voiton. Se on äänetön ja tehokas. Tosin hinta on kova ja toimintasäde lyhyt. Uusi auto hakkaa aina käytetyn, jos luonnolta kysytään.

Moni ostaa näinä päivinä viimeisen autonsa. Ja sitten kun olette lakanneet nauramasta, miettikää hetki.
 Kumpi on tärkeämpää, päästä paikasta A paikkaan B, vai omistaa kulkuneuvo, joka enimmäkseen seisoo parkissa pihassa tai työpaikalla. Henkilöauton käyttöaste on nykyään keskimäärin yhdeksän prosenttia. Sen perusteella ei yksikään fiksu yritysjohtaja tekisi investointipäätöstä.
 Liikenne palveluna ( MaaS, mobility as a service )on kuitenkin vasta lapsenkengissään eikä autojen yhteiskäyttöön siirrytä kertaheitolla, joten autokauppaan, vaikka sitten sille viimeiselle.
 Juhani Laurikko (pelkääjän paikalla) tutkii liikenteen energia-asioita VTT:ssä. Hän vakuuttaa, että uusi, vähäpäästöinen auto on aina ympäristöteko: "Uuden auton energiatehokkuus on  paljon parempi kuin vanhojen. Auton valmistukseen käytetty energia on vain kymmenesosa siitä, mitä auto kuluttaa elinaikansa polttoainetta."  Yle/Rinna Härkönen
 Jottei vertailtaisi omenoita ja appelsiineja, otetaan yksi ja sama automalli ja kokeillaan sitä eri voimanlähteillä.
 Auton valmistus vie vain kymmenesosan polttoaineena kulutetusta energiasta
 Volkswagen Golf  pysyy yhä rekisteröintitilastojen kärkikahinoissa. Wolfsburgissa Golfeja varustettiin vielä viime vuonna niin bensa-, diesel-, kaasu- kuin sähkömoottoreillakin. Hybridin (polttomoottori ja sähköinen voimansiirto akkuineen samassa autossa) voi myös ladata verkkovirrasta.
 Auton valinta riippuu käyttäjän tarpeista ja tietysti lompakosta. Liikenteen energia-asiat ymmärtävä johtava tutkija  Juhani Laurikko  Teknologian tutkimuskeskuksesta VTT:stä kannustaa uudistamaan maamme pahamaineisen vanhaa (12,1 vuotta) autokantaa.
 – Ehdottomasti kannattaa ajaa mahdollisimman uudella autolla, koska uuden auton energiatehokkuus on niin paljon parempi kuin vanhojen. Jos ajatellaan auton valmistukseen käytettyä energiaa, niin se on vain kymmenesosa siitä, mitä auto kuluttaa käyttöaikanaan polttoaineena, perustelee Laurikko.
 Ympäristöasiat korostuvat autonostajien käyttäytymisessä, toteaa Volkswagenia maahantuovan K Auton tuotejohtaja Heikki Ahonen. YLE/Rinna Härkönen
 Maahantuojakin on huomannut muutoksen.
 – Autonostajien käyttäytymisessä on jo näkynyt ja näkyy varmaan jatkossakin, että ympäristöasiat korostuvat, toteaa Volkkareita maahantuovan Keskon K Auton tuotejohtaja  Heikki Ahonen .
 Kaasuauto halvin hankittava eikä ajelukaan maksa paljon
 Hankintahinnaltaan halvin on kaasuauto. Bensamoottori kaipaa vain vähän justeerausta, ja taas mennään.
 Ajotuntuma on täysin bensaversion kaltainen.
 Mutta ajatus kaasupulloista tavaratilassa herättää hiukan huolta.
 Kaasuauto on kuitenkin yhtä turvallinen kuin tavallinen nestemäisiä polttoaineita käyttävä auto. Kaikki tyyppihyväksytyt henkilöautot ovat riittävän turvallisia.
 – Kaasu ei tee siitä autosta turvattomampaa. Itse asiassa, jos bensiini otettaisiin käyttöön näinä päivinä, niin tuskin saisimme käyttää nykyisen kaltaisia säiliöitä, pohtii Laurikko.
 Maakaasuauton hiilidioksidipäästöt ovat viidenneksen pienemmät kuin bensakoneellisen. Ja jos tankkaa biokaasua, on se täysin uusiutuvaa.
 Kaasulla ajaminen on myös edulllista. Biokaasu on täysin verovapaata.
 Kaasuasemia on Suomessa tällä hetkellä reilut neljäkymmentä. Optimistisimpien arvioiden mukaan uusia avataan jopa kymmenen vuodessa.
 Hybridi pakkaa kaksi autoa yhteen kuoreen
 Kaasuasemia odotellessa voi valita samoihin kuoriin paketoidut kaksi voimanlähdettä. Ladattavat hybridit yleistyvät niin nopeasti, että valtaosa hallituksen tavoittelemista neljännesmiljoonasta sähköautosta vuoteen 2030 mennessä on juuri niitä.
 Golfin seinään kytkettävän plugarihybridin ( plug-in hybrid electric vehicle, PHEV)  akustolla pääsee viitisenkymmentä kilometriä yhdellä latauksella. Päivittäisiä työmatkoja voi siis ajaa pelkällä sähköllä.
 Viidensadan kilometrin päähän täytyy mennä polttomoottorilla.
 Käyttötapa ratkaisee, kuinka paljon maapalloa pystyy pelastamaan ladattavalla hybridillä.
 – Jos sähkön suhde jää vajaaksi polttomoottorikäyttöön verrattuna, niin sillonhan tää ei kovin paljon auta.
 Joka tapauksessa hybridiauto on taloudellisempi kuin bensiinimoottoriauto.
 Golfissa sähkömoottori on piilotettu etuvetoisen auton voimansiirtoon. Toisenlaiseen ratkaisuun on päätynyt esimerkiksi Volvo, jonka hybrideissä sähkö pyörittää takapyöriä ja polttomoottori hoitaa etuvetoa.
 Sähköllä vaivattomasti ja hiljaa, muttei pitkälle
 Täyssähköauto on on pörisevään ja saastuttavaan serkkuunsa verrattuna ylivertaisen tehokas ja mukava.
 Volkkarin eGolf ei räjäytä tajuntaa samalla tavalla kuin ylitehoinen Tesla Model S, mutta reippaasti se liikkuu. Sähkömoottorin täysi vääntö on käytössä heti eikä kierroslukumittarin punaisen rajamailla.
 Saksalainen jämäkkyys pysyy ennallaan, mutta auto on erittäin hiljainen.
 Harmi, että yksi akullinen kuljettaa Golfia vain kaksi-ja-puolisataa kilometriä. Pitkä reissu on suunniteltava eri tavalla kuin dieselillä, jolla paahtaa Suomen päästä päähän tankillisella.
 Kansanauton sähköversio on hiljainen ja tehokas. Ajonautintoa hillitsevät kallis hankintahinta ja pienehkö toimintasäde. YLE/Rinna Härkönen
 Suomen pysäköintialueilla on onneksi tiheä lämmitystolppien rivistö. Sähköä on saatavilla helpommin kuin lämpimämmissä maissa.
 Latauspaikkoja perustetaan koko ajan lisää, kun sähköautot yleistyvät. Mutta maltti on valttia.
 – Pikalatauskin kestää kymmenestä kahteenkymmeneen minuuttia, joten kahvikupillisen lisäksi ehtii syödä tauolla jotain tukevampaakin.
 Latausta ei onneksi tarvitse vahtia kuten bensiinin tai dieselin tankkausta.
 Kallis ympäristöteko, jonka puhtaus riippuu sähkön tuotantotavasta
 Sähköauto on vielä kallis, mutta hinnan pitäisi painua sitä mukaa, kun akkutekniikka kehittyy. Akkupaketin käyttöikä kuitenkin arveluttaa.
 – Kaikki autonvalmistajat ovat varautuneet siihen, että jos akussa on ongelma, niin se voidaan vaihtaa. Useimmilla akkutakuu on varsin pitkä, rauhoittelee Laurikko.
 Ainakaan auton ensimmäisen käyttäjän ei siis tarvitse olla lainkaan huolissaan akusta.
 Halvimmillaan tehdaskunnostetun akkupaketin saa jo puolellatoistatuhannella eurolla. Voimanlähteen ja vaihteiston pitäisi sähköautossa kestää huomattavasti pidempään kuin polttomoottoriversioissa.
 Suomessa sähköllä ajelu on melko ympäristöystävällistä. Täällä tuotetaan sähkö on varsin pienillä päästöillä vähäpäästöistä. Suomen hiilidioksidipäästöt kilowattituntia kohti ovat alhaisemmasta päästä Euroopan mittakaavassa.
 Hintahaitarin halvempi pää täydentyy
 Liikenne- ja viestintävirastoTraficom listaa kaikki Suomeessa myytävät uudet automallit  Autovertaamo -palveluunsa. Sen mukaan Audi, BMW, Hyundai, Jaguar, Kia, Mercedes-Benz (smart), Nissan, Renault, Tesla ja Volkswagen tuovat Suomeen täyssähköautoja.
 Tarjolla oli helmikuun alkupuolella 62 erilaista täyssähköautoa. Halvimmalla (25 699,94€) sähköistä kyytiä tarjoaa  smart fortwo coupe passion electric drive . Kallein sähköauto  Tesla Model X P100 D  maksaa 167 783,55 euroa.
 Palvelussa voi vertailla eri automerkkejä ja automalleja vaikkapa suhteessa nykyiseen rekisterissä olevaan autoon. Autovertaamo on maksuton ja kaikille avoin.
 Vety on hyvä energiankantaja, mutta huono energianlähde
 Yksi on joukosta poissa. Vedystä tehdyllä sähköllä kulkeva auto on hyytynyt lähtöruutuun.
 Polttokennosähköauto antaisi parhaan vastineen nykyiselle polttomoottoriautolle: ajomatka yhdellä tankillisella on riittävän pitkä. Parhaat mallit etenevät 600 kilometriä yhdellä tankkauksella.
 Vetyautolla ajava ei saastuta. Polttokennosta syntyy vain energiaa ja vettä.
 – Polttokennosähköauto on tietyllä tavalla ylivertainen, mutta se on jäänyt marginaaliin, koska vetyä ei ole tarjolla, kiteyttää Laurikko.
 Maailman kuusisataa vetytankkia eivät riitä; bensiiniä ja dieseliä jaellaan 150 000 asemalla.
 Jakeluketju on työläs rakentaa, sillä pieni vetyatomi on vaikea vangittava. Monet muistavat myös kemian tunnilta, että vety räjähtää herkästi.
 Hankaluutta lisää se, että maailmankaikkeuden yleisintä alkuainetta ei esiinny puhtaana, vaan maapallon vety on sitoutunut meriin ja maaperään.
 Vetyä voidaan esimerkiksi erottaa vedestä elektrolyysillä. Ensin täytyy kuitenkin hankkia energiaa elektrolyysiä varten. Uusiutuvalla sähköllä tehty vety olisi ongelmatonta ympäristön kannalta. Hinta voisi olla kuitenkin autoilijoille liian korkea.

Uusi auto on ympäristöteko, mutta mitä pellin alle, sähköä, kaasua vai vetyä?


Summary: Useimmin suomalaiset ovat kokeilleet kannabista. Nuorista aikuisista laittomia huumeita on kokeillut lähes puolet.

Huumeiden kokeilu ja käyttö yleistyvät Suomessa edelleen, kertoo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL .
 Viime syksynä kerätyn  kyselyaineiston  mukaan yhä useammalla suomalaisella on omakohtaista kokemusta huumeista. Yleisimmin käytetty huume on kannabis. Sitä on kokeillut elämänsä aikana noin joka neljäs suomalainen.
 Nuorista aikuisista laittomia huumeita on kokeillut lähes puolet.
 Myös muun muassa amfetamiinin, ekstaasin ja kokaiinin kokeilut ovat yleistyneet aiemmasta, vuonna 2014 tehdystä kyselystä. Sen sijaan kuntodopingin käyttö on pysynyt 2010-luvulla tasaisena.
 Kyselyyn vastasi reilu 3 200 ihmistä.

THL: Huumeiden kokeilu ja käyttö yleistyvät – joka neljäs kokeillut kannabista


Summary: Saarakkalan mukaan sote-uudistus siirtyy seuraavalle vaalikaudelle.

Sinisten kansanedustaja, sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen Vesa-Matti Saarakkala on ilmoittautunut soten valinnanvapauden vastustajiin.–
 Saarakkalan mukaan nykyinen soten valinnanvapaus on toteuttamiskelvoton, eikä hän aio edistää sitä valiokunnassa.
 Hän kertoo tulleensa tähän johtopäätökseen viikonloppuna, kun oli lukenut perustuslakivaliokunnan lausuntoa. Hän kertoo informoineensa sinisten johtoa päätöksestään.
 Saarakkala katsoo, että sote-uudistus siirtyy väistämättä seuraavalle vaalikaudelle.
 Hän ei usko, että sosiaali- ja terveysvaliokunta ehtii käsitellä asiaa runsaassa viikossa, joten mitään äänestystä tuskin tulee valiokunnassa tai suuressa salissa.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta kokoontuu kello 11 käsittelemään perustuslakivaliokunnan lausuntoa sote-ja maakuntauudistuksesta. Perustuslakiovaliokunta vaatii parikymmentä muutosta sote-lakipakettiin.
 Virkamiehet ovat sorvanneet viikonloppuna ratkaisuehdotuksia valiokunnan esittämiin sitoviin ponsiin.
 Saarakkalan ilmoitus voi merkitä koko sote-uudistuksen kaatumista, koska soten vastustajien ja puolesta äänestäjien suhde on eduskunnassa äärimmäisen tiukka.
 Mikäli sote-uudistus etenee suureen saliin äänestykseen, ja Saarakkala äänestää siellä sitä vastaan, vastustajia on 100 ja puolesta äänestäjiä 99.
 *Uutista päivitetään

Sinisten Saarakkala siirtyi soten valinnanvapauden vastustajien joukkoon – Ei usko, että sotesta äänestetään


Summary: Kim Jong-unin panssaroitu juna on matkalla Hanoihin, valtatie suljettiin 170 kilometrin matkalta johtajan automatkan varalta.

Pohjois-Korean johtajaa  Kim Jong-unia  esittävä mies on komennettu pois Vietnamista ennen Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean johtajien huipputapaamista.
 Howard X  -nimeä käyttävä  Lee Howard Ho Wun  haettiin maanantaina Hanoissa hotellista. Hänet karkotettiin kotiinsa Hongkongiin.
 Vietnamin maahanmuuttoviranomaisten mukaan Howard X:n viisumiasiat eivät ole kunnossa.
 Kim Jong-unin ja Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  imitoimisella itseään elättävät miehet ovat pitäneet omaa huippukokoustaan Hanoissa viime viikosta lähtien.
 Oikeiden johtajien on määrä kohdata kaupungissa keskiviikkona ja torstaina.
 Vale-Trump  Russell White  saa jäädä Hanoihin, mutta häntä on kehotettu pitämään matalaa profiilia.
 Howard X on kommentoinut lähtömääräystä sanomalla, että oikealla Kimillä ei ole minkäänlaista huumorintajua.
 Oikea Kim tekee huikean pitkän junamatkan
 Samaan aikaan Vietnamin viranomaiset viimeistelevät kuumeisesti johtajatapaamista ja sen turvatoimia. Virkailijoiden mukaan heillä on ollut noin kymmenen päivää aikaa järjestellä aukottomat turvatoimet.
 Oikea Kim taittaa parhaillaan 4 000 kilometrin matkaa kohti Hanoita junan kyydissä. Hän nousi vihreään junaansa Pjongjangissa lauantaina. Perille Kimiä odotetaan varhain tiistaina.
 Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un vilkutti virallisessa kuvassa astuessaan junaan Pjongjangissa lauantaina. KCNA / EPA
 Tarkka matkareitti on salaisuus, mutta mediatietojen mukaan Kim on jo ylittänyt Kiinan rajan.
 Vietnamissa hänen mahdolliselle saapumisreitilleen on määrätty ennennäkemätön liikennöintikielto. Paikallisen kommunistipuolueen lehden mukaan kielto koskee 169 kilometrin mittaista valtatien osuutta Dong Dangista Hanoihin. Dong Dang sijaitsee Kiinan rajalla, ja arvioitu on, että Kim saattaa taittaa matkansa loppuosan autolla.
 Dong Dangin rautatieaseman seutuja vartioivat maanantaina sadat sotilaat.
 Tälle asemalle Kim Jong-unin on määrä saapua. Kuva on otettu 21. helmikuuta. Luong Thai Linh / EPA
 Trump saapuu Vietnamiin lentämällä.
 Katukuvassa näkyy jo
 Uutistoimisto AP:n mukaan turistit poseeraavat Hanoissa jo salkoon nostettujen Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean lippujen edessä. Kaduilla myynnissä on t-paitoja Kimin naamalla ja tekstillä "Rakettimies". Se on viittaus Trumpin vuonna 2017 viskaamaan "pieni rakettimies" -loukkaukseen.
 Vietnamista voi ostaa vaikkapa Kim ja Trump -vesipullon.  Luong Thai Linh / EPA
 Uutistoimisto AFP:n lähteiden mukaan Kim asuu huippuhotellissa Hanoin keskustassa, lähellä valtion vierastaloa, jossa kokous saatetaan järjestää. Varmaa julkista tietoa varsinaisesta kokouspaikasta ei ole.
 Kim ja Trump tapasivat historiallisessa huippukokouksessa Singaporessa viime vuoden kesäkuussa. Aikaan saatiin tuolloin  tutkijan "ympäripyöreäksi" kutsuma  julkilausuma.
 Lue lisää Hanoin valmistautumisesta:
 Video: Hanoi hullaantuu huippukokouksesta – Pienyrittäjät koittavat saada oman siivunsa Kimin ja Trumpin tapaamisesta
 Trump saa esiintyä jalona johtajana, Pohjois-Korean Kim selviää lyhyellä lennolla – Vietnam on tarkoin valittu huippukokouspaikka

"Kim Jong-un" viskataan Vietnamista – oikean Kimin tieltä suljetaan kokonainen valtatie


Summary: Pääministeri Juha Sipilän hallitus käynnisti sosiaalituvauudistuksen valmistelun loppuvuodesta 2017.

Monet poliitikot ja politiikan tarkkailijat ovat ennustaneet, että seuraavan vaalikauden suurin asia on sosiaaliturvan uudistus. Ainakin mikäli sote-uudistus saadaan valmiiksi ennen sitä.
 Tämän takia hallitus asetti toissa vuoden lopulla työryhmän pohtimaan, millaisilla malleilla sosiaaliturvaa voitaisiin uudistaa. Useat poliitikot ovatkin jarrutelleet kannanottojaan asiasta, ennen kuin niin sanottu Toimi-hanke on saatu päätökseen.
 Työ on nyt valmis ja Yle esittää työryhmän kolme mallia, joilla sosiaaliturvaa voitaisiin uudistaa. Lähdetään kuitenkin liikkeelle uudistamisen tavoitteista.
 Sotu-uudistuksen tavoitteet
 Kun Sipilän hallitus asetti työryhmän pohtimaan sosiaaliturvan uudistamista, se antoi työlle jopa viisi tavoitetta: työllisyysasteen nostamisen, eriarvoisuuden torjumisen ja vähentämisen, työn murrokseen sekä perherakenteiden muutokseen vastaamisen ja nykyistä yksinkertaisemman järjestelmän.
 Taustalla on yhteiskunnan muutos, jossa työelämä vaatii työntekijöiltä entistä enemmän joustavuutta. Työntekijä voi saada leipänsä usealta työnantajalta ja useassa pätkässä.
 Tämä haastaa sosiaaliturvajärjestelmää, jonka pitäisi kaikissa tilanteissa kannustaa työn vastaanottamiseen. Näin ei aina nykyjärjestelmässä ole, sillä työnhakijat voivat pelätä joko tukiensa menettämistä tai joutumista taisteluun tukiensa puolesta.
 Suomi tarvitsee kuitenkin nykyistä korkeampaa työllisyysastetta, jos se aikoo rahoittaa kestävällä tavalla hyvinvointipalveluita. Tätä korostaa syntyvyyden väheneminen.
 Työryhmän tuottamat mallit ottavat kantaa  kolmeen peruskysymykseen .
 1) Pitäisikö tukien taso määräytyä yksilön vai perheen tulojen mukaan?
 2) Pitäisikö tukien perustua erityisiin syihin vai pitäisikö niitä jakaa kaikille?
 3) Pitäisikö valtion vaatia tuen saajalta tiettyjen ehtojen toteuttamista, ennen kuin hän saa tukea?
 Ensimmäinen aihio: Perhemalli
 Ensimmäinen malli painottaa perheen vastuuta jäsenestään ja ihmisille annetaan tukea sen jälkeen, kun hänen tarpeensa siihen on arvioitu.
 Sosiaaliturvajärjestelmää malli yksinkertaistaisi yhdistämällä työikäisten syyperusteiset perusetuudet ja toimeentuloetuuden perusosan yhdeksi tueksi.
 Kelan maksamia perusetuuksia ovat muun muassa työttömyysturvatuet ja sairauspäivärahat.
 Yhdistetyssä etuudessa olisi kaksi tasoa. Korkeampi tuki maksettaisiin ihmisille, jotka osallistuvat työllistämistä ja kuntoutusta edistäviin palveluihin. Etuus sisältäisi lapsikorotuksen.
 Matalampi tuki maksettaisiin ihmisille, jotka eivät osallistu palveluihin. Tätä tukea saisivat myös opiskelijat ja kotona lasta hoitavat äidit ja isät.
 Toimeentulotukeen jäljelle jäävät korvaukset koottaisiin yhteen viimesijaiseksi tueksi, joka jaettaisiin tarpeen mukaan.
 Asumismenoja puolestaan korvattaisiin perheen toimeentulon mukaan ja se olisi vastikkeetonta.
 Vastaukset kysymyksiin:
 1) Tuet määräytyvät perheen tulojen mukaan
 2) Tukea jaettaisiin erityisten syiden perusteella.
 3) Mallin korkeampi tuki edellyttäisi saajalta erityisten ehtojen täyttämistä eli palveluihin osallistumista, mutta alempi tuki olisi vastikkeetonta.
 Mallin kolme vaikutusta:
 1) Malli ohjaisi tukia pienituloisille perheille, sillä harkinnassa otettaisiin huomioon niiden tulot.
 2) Malli kannustaa puolison työssäkäyntiin, mutta vähentää haluja perheen perustamiseen.
 3) Tarpeen arviointi edellyttää määrittelyä ja lisää hallinnollista työtä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Toinen aihio: Sekamalli
 Työryhmän toinen yhdistää yksilöllisyyttä ja kotitalouden vastuuta jäsenestään. Samalla siinä painottuu vastikkeellisuus, eli etuisuuksien takia ihmisen pitää täyttää tiettyjä ehtoja.
 Mallissa olisi myös kaksi tasoa. Alempi taso tulisi ihmisille, jotka eivät hakeudu töihin tai sitä tukeviin palveluihin. Tuki olisi yksilöllinen, mutta sen tasoon vaikuttaisivat kotitalouden tulot.
 Tätä korkeampaa tukea puolestaan saisivat ihmiset, jotka joko saisivat töitä tai kehittäisivät osaamistaan. Mallin ajatuksena olisi, että ihmiset huolehtisivat kouluttautumisestaan. Tällöin pitäisi huolehtia myös siitä, että palveluita on tarjolla.
 Mallissa sairaus- ja vanhempainetuuksien saajat saisivat korkeampaa tukea. Lisäksi mallissa voitaisiin yhdistää yleinen ja eläkesaajan asumisetuus sekä toimeentulotuen asumismenojen korvaukset yhdeksi perhekohtaiseksi asumisen etuudeksi.
 Vastaukset kysymyksiin:
 1) Tuissa otettaisiin huomioon kotitalouden tulot.
 2) Tuki olisi pääosin syyperusteista.
 3) Alemman tason etuus maksettaisiin kaikille, mutta sen tasoa harkittaisiin kotitalouden tulojen mukaan. Korkeampi tuki velvoittaisi nykyistä enemmän.
 Mallin kolme vaikutusta:
 1) Vastikkeellisuus mahdollistaa tukien korkean tason.
 2) Malli voi aiheuttaa kahtiajakautumista, sillä osa osallistuu palveluihin ja osa ei.
 3) Malli kannustaa työllistymiseen ja osaamisen kehittämiseen.

 Kolmas aihio: Yksilömalli
 Työryhmän viimeinen malli on lähellä perustuloa. Siinä korostuvat vastikkeettomuus ja yksilökohtaisuus.
 Mallissa vastikkeeton etuus korvaisi perusturvaetuudet ja perustoimeentulon. Perusturvaeduilla tarkoitetaan tässä yhteydessä sairauspäivä-, vanhempainpäivä-, kuntoutuspäivä, opintorahaa sekä työttömyysetuja ja kotihoidontukea.
 Etuuden saisivat kaikki 18 vuotta täyttäneet laillisesti Suomessa oleskelevat ihmiset, eikä etu edellyttäisi saajalta mitään toimia. Työtulot ja muut tulot vähentäisivät etuutta.
 Jäljelle jäisi toimeentulotuki, jota myönnettäisiin tarpeen mukaan.
 Vastaukset kysymyksiin:
 1) Jokainen saisi samantasoisen tuen, eikä sen jakamiseen vaikuttaisi yksilön eikä perheen tulot.
 2) Etuutta jaettaisiin kaikille ilman erityisiä syitä, mutta se vähenisi tulojen mukaan.
 3) Tuki ei edellytä ihmiseltä mikään ehtojen toteuttamista.
 Mallin kolme vaikutusta:
 1) Selkeyttää järjestelmää merkittävästi.
 2) Malli johtaa mataliin tukiin, mikäli etuudet määritellään julkisen talouden kannalta kestävälle tasolle. Tämä voi johtaa siihen, että täydentäviä tukia joudutaan muodostamaan.
 3) Lisää nykyjärjestelmään verrattuna ennustettavuutta siitä, miten työpaikan vastaanottaminen vaikuttaa tukien tasoon.

 Lopetus: Miten uudistus tehdään?
 Työryhmä ”ei aseta malleja paremmuusjärjestykseen”. Sen mukaan kyse on ennen kaikkea poliittisesta valinnasta.
 Tärkeintä olisi, että puolueet löytäisivät yhteisymmärryksen siitä, miltä pohjalta kehitystyötä voidaan viedä eteenpäin. Ryhmä suosittaa, että uudistusta vietäisiin parlamentaarisesti eteenpäin ja sitä kehitettäisiin useiden hallituskausien aikana vaiheittaisesti.
 Raportti ei myöskään ota kantaa etuisuuksien tasoon. Kysymys on työryhmän mukaan poliittinen ja siihen pitääkin saada puolueilta vastaus.
 Työryhmän suosituksissa pyritäänkin välttämään sote-uudistuksesta tutut sudenkuopat.

Näillä malleilla Sipilän asettama työryhmä lähtisi uudistamaan sosiaaliturvaa – ”Ryhmä ei aseta malleja paremmuusjärjestykseen”


Summary: Aluksi Ylessä keikkailivat Ilmatieteen laitoksen meteorologit kaksi kertaa viikossa. Nykyisin Ylellä on viisihenkinen säätoimitus.

Puoli vuosisataa sitten Yleisradiossa alkoi perinne, jolla on edelleen vankka paikka suomalaisten elämässä. Helmikuusta 1969 alkaen television uutislähetyksissä on ollut meteorologi kertomassa seuraavien päivien säästä.
 Tv-uutiset päättävällä sääennustella tuntuu olevan muutakin merkitystä kuin kertoa, paukkuuko seuraavana päivänä pakkanen tai rätkiikö räntää. Sääennusteen kautta laskeudutaan uutisten ehkä ikävistäkin tapahtumista takaisin omaan elämään, siteeraa Ylen säätoimituksen päällikkö  Seija Paasonen  entistä uutistenlukijaa  Arvi Lindiä.
 Uranuurtajan kunnia Ylelle ei kuitenkaan kuulu. Ensimmäinen meteorologi suomalaisessa televisiossa oli ollut jo vuosikymmen aiemmin Mainos-TV:n Sääruudun  Paavo Salmensuu  tarvaramerkikseen tulleine piippuineen. Sääruutua esitettiin kaksi kertaa viikossa vuosina 1958–1964.
 Ylen tv-uutisissa tyydyttiin tuohon aikaan lukemaan STT:n välittämä lyhyt sääennuste. 1960-luvun mittaan tv-vastaanottimista tuli kuitenkin niin tavallisia kapineita suomalaisissa kodeissa, ettei vanhan tavan katsottu enää riittävän.
 Ajatus jostakin enemmästä virisi niin Ylessä kuin Ilmatieteellisessä keskuslaitoksessa eli nykyisessä Ilmatieteen laitoksessa. Kun asiaa oli aikansa pohdittu ja pyöritelty, päädyttiin tuomaan meteorologit studioon kahtena päivänä viikossa.
 Pestistä kiinnotuneiden Ilmatieteen laitoksen meteorologien joukosta valittiin koekuvauksilla  Erkki Harjama ,  Pirkko Lahti  ja  Martti Mäkelä . He hoitivat pestinsä vapaa-ajallaan. Ylen maksaman korvauksen peruste oli "asiantuntijalausunto".
 Martti Mäkelä sääkarttojen ääressä vuonna 1969 Leif Öster / Yle
 Alku oli hirvittävän haparoivaa, ja kamera suorastaan pelotti, Martti Mäkelä muistelee. Onneksi ensimmäisiä lähetyksiä ei ole missään tallessa, hän nauraa.
 Joitakin myöhempiä tallenteita Mäkelällä on. Rytmi oli aivan eri luokkaa kuin tänä päivänä, hän sanoo.
 – Puhuimme ä-lyt-tö-män hitaasti. Mutta meillä olikin ruhtinaallisesti aikaa, kolme minuuttia.
 Sisällöltään paisunut ennuste on nykyisin tiivistettävä pariin minuuttiin.
 Aurinko nauroi keskellä Suomea
 Pyyntöön mehevästä muistosta menneiltä ajoilta Martti Mäkelä vastaa ennusteella, joka meni erityisen näyttävästi pieleen.
 Viikonloppuna olivat Mäkelän kollegan Erkki Harjaman tyttären häät. Aurinko helotti, sillä Suomen päällä oli ollut jo jonkin aikaa sulkukorkeapaine.
 – Erkin kanssa puhuttiin, että minkäänlaisia sadekatoksia ei ainakaan tarvitse ajatella ja kaikki bileet voi ilman muuta pitää ulkona.
 Mäkelä päätti yksinkertaistaa viikonlopun tv-ennusteensa.
 – Lätkäisin yhden ison auringon keskelle Suomea ja totesin, että tässähän tämä viikonloppu oikeastaan onkin.
 Kyllä kuittailtiin
 Mäkelä vietti aurinkoisen viikonlopun tyytyväisenä mökillään Keski-Suomessa. Radion säätiedotuksessa ei ollut vielä lauantainakaan mitään yllättävää. Sunnuntain paluumatkalla autoradio kuitenkin kertoi toista.
 – Lohjalla oli jouduttu perumaan urheilukilpailut rankkasateen takia.
 Riianlahdelle oli muodostunut pieni osakeskus, jonka takia eteläisimmässä Suomessa satoi, vaikka vielä lauantainakin oli ennustettu vain lisääntyvää pilvisyyttä.
 Harjaman tyttären häät olivat menneet aivan täysin poskelleen, Mäkelä kertoo.
 – Kuulin jälkeenpäin vaikka kuin kauan siitä keskellä Suomea nauraneesta auringosta. Vielä enemmän kuittailtiin kuitenkin Erkille siitä, että luulisi sään suosivan, kun meteorologi järjestää häät.
 Viiden päivän ennuste vei päiviä
 Nykyisin yhden vuorokauden lämpötilaennusteet ovat melkeinpä aina oikein, ja viidenkin vuorokauden ennustaminen onnistuu varsin hyvin. Toista oli vielä 1980-luvulla, jolloin nuori Seija Paasonen aloitti työnsä Ilmatieteen laitoksella.
 Menetelmät ovat kehittyneet huimasti niistä mittatikuista, joilla Paasonenkin laski ilmavirtausten etenemistä ja matalapaineiden laskuja, nousuja ja reittejä.
 – Ennusteessa ensimmäinen vuorokausi uskallettiin sanoa vähän tarkemmin. Ylihuomisen ennusteesta puhuttiin hyvin varovasti, suuntaa antavasti, Paasonen kertoo.
 Kaksi kertaa viikossa annettu viiden vuorokauden ennuste oli kahden siihen erityisesti paneutuneen meteorologin pitkän ajatustyön tulos.
 – He saivat siihen muutaman päivän aikaa. Me muut hiippailimme huoneen ulkopuolella ja kuuntelimme, jokohan ennuste olisi valmis.
 Nyt rouskuttaa tietokone
 Ennustajien apuna oli paksuja saksalaisia kirjoja, joissa oli erilaisia säätilanteita eli tietynlainen lähtötilanne ja se, miten sää oli siitä edennyt, Seija Paasonen kertoo.
 Tulos oli hyvin ympäripyöreä, jos vertaa tämän päivän viiden päivän ennusteisiin, hän sanoo.
 Päättelyn periaate oli kuitenkin tuolloinkin sama kuin tänään. Meteorologeilla vain on nyt paljon enemmän ajankohtaista tietoa säätilanteesta, tutkimuksen tarkentamia ennustemalleja ja tilastollisia keinoja.
 – Silloin yhtälöryhmiä ei rouskuttanut tietokone. Nyt tietokoneen mallirykelmälle pystytään syöttämään alkutilanne, ja kone hoitaa laskemisen ihmisten puolesta.
 Tiedon määrä on toisaalta tuonut vastakkaisen haasteen. Ratkaisuvaihtoehtoja on niin paljon, että pikkuisenkin jotakin parametriä muuttamalla ratkaisukin saattaa olla toisenlainen, Paasonen sanoo.
 Seija Paasonen tv-ruudussa vuonna 2015 Yle
 Yleisradio tuli Seija Paasoselle tutuksi jo opiskeluaikojen keikkatyöstä. Vakituisesti hän on ollut Ylessä vuodesta 1995, jolloin alettiin perustaa Ylen säätoimitusta.
 – Vähitellen meteorologeja tuli Ylen leipiin lisää, kun huomattiin säätoimituksen roolin tärkeys. Nyt meitä on viisi vakituista.
 Ylen meteorologit tekevät Ylen sääennusteet. Pohjatiedot tulevat Ilmatieteen laitokselta. Sieltä käy toisinaan myös ruudussa tuuraavia meteorologeja. Paasonen on siitä tyytyväinen. Yhteydenpito on sen ansiosta paljon helpompaa, hän sanoo.
 – Meillä on päivittäin briiffauspuheluita, ja ollaan vähän niin kuin samaa perhettä. Yleisökin välillä niputtaa meidät yhteen.
 Konstit ovat olleet monet
 Kun Seija Paasosta pyytää vertaamaan tänäistä työtään ensimmäiseen keikkaansa Ilmatieteen laitokselta Yleen, hän sanoo, että yhden ihmiselämän aikana on tapahtunut käsittämättömän huima muutos.
 Hänen aloittaessaan ennusteet kirjoitettiin kirjoituskoneella ja sääkartan symbolit olivat magneetteja.
 Paasosella oli kartan ääreen tullessaan paperilapulle luonnosteltuna, millaisia aurinko-, pilvi- tai sadetippasymboleja hän lisäisi tai poistaisi puheensa tahtiin.
 – Sen sortin animaatio, hän nauraa.
 Magneettikartta oli kuitenkin jo kehitystä verrattuna kuutionmuotoiseen pömpeliin, josta oli pyöräytetty näkyviin uusi kylki ja uusi kartta.
 Oman aikansa animaatiota olivat olleet myös seinäkkeelle kiinnitetyt voipaperit, joiden takana oli läänejä mukailevia valolamppuja. Takana joku sytytteli ja sammutteli lamppuja sen mukaan, mistä alueesta meteorologi puhui. Se oli liian työläs menetelmä elääkseen kovin kauan.
 Britit kävivät ottamassa oppia
 Vuonna 1987 koitti uusi aika, kun siirryttiin chromakey-järjestelmään eli sinitaustoihin. Kouriintuntuvaa karttaa ei enää tarvittu, vaan se tuli virtuaalisesti tietokoneen uumenista samaan kuvaan meteorologin kanssa.
 – Olimme etulinjassa. BBC:ltä kävi täällä porukkaa ottamassa oppia, Seija Paasonen kertoo.
 Hän kiittää 20 vuotta käytössä ollutta menetelmää kuvaltaan tarkaksi ja meteorologille miellyttäväksi. Tarkkuus kärsi, kun chromakeysta siirryttiin kartan kuvaamiseen studion plasmanäytöltä, hän harmittelee.
 Tällaisilla symboleilla Seija Paasonen kuvasi säätä Ylessä 1980-luvulla. Aukeama on hänen kirjastaan Pois Espanjan edestä.  Anniina Wallius / Yle
 Sääkarttojen symbolit olivat ennen isoja ja niitä oli vähän. Siihen verrattuna nykyiset kartat on kuin nakutettu täyteen erilaisia symboleja, Paasonen sanoo.
 Paljon enemmänkin olisi kerrottavaa, hän lisää. Hänestä olisi mukava esimerkiksi esittää välillä ilmakehän kolmiulotteista rakennetta – selittää, miten yläpuolellamme oleva vaikuttaa siihen, millainen symboli kartalle valitaan täällä maanpinnalla.
 Ylen meteorologit pallottelevat koko ajan uusilla ideoilla, hän kertoo. Jotkin voivat päätyä myös ruutuun, ellei hintava työläys estä. Lauantain Aamu-tv:ssä on kokeiltu meteorologin eteen tuotua grafiikkaa; on muun muassa pantu maapallo pyörimään lattialla.
 Meteorologia imaisi
 Mikä sai Seija Paasosen ryhtymään meteorologiksi? Kiinnostus luontoon ja luonnontieteisiin, hän vastaa. Kun hän lähti opiskelemaan matematiikkaa ja fysiikkaa, hänellä oli mielessä etenkin seismologia.
 – Toisena opiskeluvuonna otin myös meteorologian, ja se jotenkin imaisi. Seismologiakin on kyllä kiehtovaa, mutta eihän meillä Suomessa paljon maanjäristyksiä ole.
 Hän kertoo viehättyneensä ajatuksesta, että säässä voisi olla systematiikkaa, jonka ihminen pystyy päättelemään ja laskemaan.
 Joskus tarkkuus on aivan mahdotonta
 Aina sääennusteet eivät ole yleisön mielen mukaisia. Niitä koskeva palaute on kuitenkin vähentynyt, Paasonen sanoo. Jos ei tule palautetta, niin asiat ovat varmaan aika hyvin, hän punnitsee suomalaisten mielenlaatua.
 – Ennen sähköpostiaikakautta tuli kirjeitä ja kortteja ja puhelinsoittoja. Nyt ennusteita on saatavissa niin monesta tuutista, että aina ei varmaan muisteta, kenen ennusteita on tullut katsoneeksi ja kenelle se palaute pitäisi osoittaa.
 Monessa säätilanteessa palautetta kannattaa hillitä jo siksi, ettei tiettyyn pisteeseen kerta kaikkiaan voi antaa varmaa ennustetta, ei sateista eikä aina lämpötilastakaan.
 – Talvisessa pakkaskorkeapainetilanteessa lämpötilassa saattaa olla pienellä alueella jopa kymmenen asteen ero ja Lapissa vieläkin isompi. Tunturissa voi olla 15 astetta lauhempaa kuin laaksonpohjalla, Paasonen selittää.
 "Pommi ulko-ovelle"
 Pahimpana palautteena Seija Paasonen muistaa Ilmatieteen laitokselle tulleen puhelun. Kollega oli aamulla ennustanut poutaa Helsinkiin, ja rakennustyömaalla oli sen perusteella ryhdytty tekemään isoa betonivalua.
 Sitten tulikin sade, ja valaja kärsi sadan tuhannen markan tappion. Silloin hän soitti Ilmatieteen laitoksen keskukseen ja uhkasi tuoda pommin alaovelle.
 – Kyllähän sen ymmärsi, että häntä harmitti, mutta sade tuli ihan puskista. Se oli päässyt kehittymään Suomenlahdella. Siihen aikaan ei ollut käytettävissä säätutkia eikä satelliittikuvia eikä numeerisia malleja.
 Helle kuumensi katsojan tunteet
 Ihan kaikille ei ole selvää, etteivät meteorologit säädä säätä. Sellaisenkin palautteen Paasonen muistaa ei kovinkaan monen vuoden takaa, jossa joku käski Ylen toimitusjohtajaa kieltämään meteorologeja ennustamasta sateita, koska ne toteutuvat.
 – Oli sateinen syksy, ja me ennustimme aina vain, että sataa ja sataa. En tiedä, oliko hän tosissaan, mutta sen verran hän oli vaivaa nähnyt, että viesti piti pistää.
 Kuumana viime kesänä tuli puolestaan kiukkuista palautetta helle-sanasta. Hyvin vihainen palautteenantaja syytti meteorologeja helteen hehkuttamisesta.
 – Sitä ei olisi saanut ennustaa. Hänen mielestään me nautimme siitä, kun saimme sanoa sanan helle. Hän laski joka lähetyksestä, kuinka monta kertaa se sanottiin.
 Selitykseksi ei kelvannut, että helle on kelpo suomea ja lyhyytensä vuoksi myös kätevä – eikä se, että yli 25 astetta on yli 25 astetta vaikka sitä ei kutsuisikaan helteeksi.
 Ylen säätoimitus helmikuussa 2018. Kerttu Kotakorpi on yksi Ylen viidestä vakituisesta meteorologista.  Anniina Wallius / Yle
 Television sääkieli sinänsä on muuttunut aika paljon, Seija Paasonen sanoo.
 – Tv:n ennusteita alettiin tehdä radiotekstien pohjalta. Sitä mukaa kun kuvallinen ilmaisu on kehittynyt ja monipuolistunut, telkkarin sääterminologia on löyhtynyt. Tarinankerronnallisesti on parempi, ettei pysytä vain "vaihtelevaa pilvisyyttä ja poutaa" -rakenteessa.
 Vaikka muoto ja kieli epäilemättä muuttuvat edelleen, säälähetyksille on helppo ennustaa pitkää ikää.
 – Irakin sodan aikana meillä saattoi olla Aamu-tv:n uutisissa vain sota-asioita ja kotimaan sää. Kuin oltaisiin tavallaan sanottu, että "meillä kaikki hyvin, turvallinen kotimaan sää tähän perään", sanoo Seija Paasonen.
 Lue myös: Vuorokauden lämpötilaennusteet ovat nyt 90-prosenttisen tarkkoja ja viisikin päivää onnistuu hyvin – eikä kehitys pääty tähän

Tv:n meteorologi on ollut 50 vuotta Suomen kotien vakiovieras  – Katso kooste vuosikymmenten varrelta


Summary: Noin 30-vuotiasta miestä puukotettiin sunnuntai-iltana.

Poliisi tutkii Turun keskustassa tapahtunutta tapon yritystä. Poliisi sai sunnuntaina kello 18.30 ilmoituksen, että noin 30-vuotiasta miestä on puukotettu. Mies löytyi makaamasta Tuureporinkadun penkiltä.
 Poliisi eristi alueen ja aloitti paikkatutkinnan heti sen jälkeen kun uhri oli viety sairaalaan. Uhrin vammat ovat vakavat, mutta hoitavan lääkärin mukaan hän jää henkiin.
 Poliisi suoritti useita tutkintatoimenpiteitä viime yön aikana ja otti myös yhden henkilön kiinni asiaan liittyen. Henkilö kuitenkin vapautettiin myöhemmin yön aikana, kun hänet oli saatu puhutettua ja hänen osallisuutensa oli selvinnyt.
 Asia tutkitaan rikosnimikkeellä tapon yritys. Poliisi pyytää havaintoja asiasta.

Poliisin sunnuntainen operaatio Turun keskustassa johtui tapon yrityksestä


Syyttäjä on nostanut syytteitä Oulussa lokakuun alussa epäillyiksi tehdyistä seksuaalirikoksista.
 Oulun syyttäjänvirasto kertoo tiedotteessa, että syytteeseen on asetettu vuonna 1975 syntynyt ulkomaalaistaustainen mies. Hän on tällä hetkellä vangittuna todennäköisin syin teoista epäiltynä.
 Syytteet koskevat törkeää lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä ja törkeää raiskausta. Epäilty on esitutkinnan aikana kiistänyt syyllistyneensä epäiltyihin rikoksiin.

Lisää syytteitä nostettu Oulun seksuaalirikosvyyhdissä


Summary: Parhaan elokuvan Oscarin voitti yllättäen Green Book.

Oscar-gaalan suurin voittaja oli rotukysymyksiä käsittelevä  Green Book . Parhaan elokuvan palkinnon lisäksi elokuva palkittiin parhaasta käsikirjoituksesta. Lisäksi  Mahershala Ali  sai parhaan miessivuosan Oscarin.
 Eniten Oscareita nappasi Queen-elokuva  Bohemian Rhapsody , kaikkiaan neljä. Kolme pystiä meni elokuville  Black Panther  ja  Roma . Jälkimmäiselle oli ennakkoon povattu parhaan elokuvan Oscaria.
 Coleman yllättyi voitostaan
 Olivia Colman sai parhaan naispääosan palkinnon. Frederic J. Brown / AFP
 Parhaan naispääosan Oscarin nappasi yllättaen  Olivia Colman , joka esittää kuningatar Annaa elokuvassa  The Favourite . Palkinnon povattiin menevän  Glenn Closelle  elokuvasta  The Wife .
 Closella on nyt halluussaan ennätys suurimmasta määrästä ehdokkuuksia ilman voittoa. Hän on ollut palkintoehdokkaana seitsemän kertaa, mutta ei ole saanut kertaakaan palkintoa.
 Colman otti palkinnon vastaan kyyneleitään pidätellen. Brittinäyttelijän puhe oli valmistelemattomuudessaan yleisöä huvittava.
 – Onhan tämä melkoisen stressaavaa. Tämä on hulvatonta. Minulla on Oscar-palkinto!
 Kun palkintopuheen lopettamisen merkiksi alettiin soittaa musiikkia, näyttelijä pärisytti kieltään.
 Alla olevassa twiitissä Colmanin kiitospuhe. Päristyksen voit nähdä noin 2 minuutin ja 50 sekunnin kohdalla.
 Malek nosti esiin maahanmuuttajataustan
 Rami Malek  on voittanut  Freddie Mercuryn  roolistaan elokuvassa  Bohemian Rhapsody  lähes kaikki suuret palkinnot kuten Golden Globen. Nyt hän pokkasi parhaan miespääosan Oscar-palkinnon.
 Palkintopuheessaan Malek viittasi Mercuryn ja itsensä maahanmuuttajataustaan. Amerikkalaisella on Egyptistä maahan muuttaneet vanhemmat.
 – Teimme elokuvan homomiehestä ja maahanmuuttajasta, joka eli anteeksipyytelemätöntä elämää. Koska juhlimme häntä ja hänen tarinaansa tänää, osoittaa sen, että tarvitsemme tällaisia tarinoita.
 Rami Malek sai parhaan miespääosan palkinnon. Frederic J. Brown / AFP
 Rotukysymykset pinnalla
 Tämän vuoden Oscar-gaalassa esiin nousivat etenkin rotuun liittyvät asiat. Parhaana elokuvana palkittu  Green Book  sijoittuu Yhdysvaltojen Etelävaltioihin 1960-luvulle. Elokuva kertoo valkoisen ja mustan miehen ystävyydestä, joka ylittää rotuerot ja yhteiskuntaluokan asettamat rajat.
 Spike Leen  ohjaama  BlacKkKlansman  palkittiin puolestaan parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta. Elokuva kertoo afroamerikkalaisesta etsivästä, joka soluttautuu Ku Klux Klan -salaseuraan.
 Palkintopuheessaan Lee otti esiin sen, että tänä vuonna on kulunut 400 vuotta siitä, kun ensimmäiset orjat tuotiin Yhdysvaltoihin. Sen jälkeen hänen suustaan kuultiin gaalan poliittisin kannanotto.
 – Vuoden 2020 presidentinvaalit ovat aivan nurkan takana. Lähdetään kaikki liikkeelle. Ollaan kaikki oikealla puolella historiaa. Tehdään moraalinen valinta rakkauden ja vihan välillä.
 Oscar-gaalaa on viime vuosina moitittu valkoisten tekijöiden suosimisesta. Aihetta on tuotu esiin #OscarSoWhite-kampanjalla.
 Tänä vuonna palkintoja jaettiin kuitenkin aiempaa tasapuolisemmin. Spike Leen lisäksi palkintoja saivat parhaista sivuosista Mahershala Ali ja  Regina King . Huomionosoituksia pokkasivat myös  Black Panther  -elokuvan tekijät.
 Lady Gagalle ensimmäinen Oscar
 Lady Gaga Oscar-palkintonsa kanssa. Etienne Laurent / EPA
 Oscar-gaala pidettiin tällä kertaa ilman juontajaa. Edellisen kerran näin oli vuonna 1989.
 Illan aikana lavalla nähtiin useita musiikkiesityksiä. Gaalan avasi Queen-yhtyeen ja  Adam Lambertin  esitys kappaleista  We Will Rock You  ja  We Are The Champions .
 Muina esiintyjinä gaalassa olivat myös muun muassa  Bette Midler  ja  Jennifer Hudson .
 Yksi illan odotetuimmista esityksistä oli  Lady Gagan  ja  Bradley Cooperin  tulkinta  Shallow -kappaleesta, jonka he esittävät elokuvassa  A Star Is Born . Lady Gaga pokkasi biisistä parhaan kappaleen palkinnon, mikä on hänen ensimmäinen Oscarinsa.
 – Olen tehnyt paljon töitä niin pitkään ja se ei ole voittamisen takia, vaan ettei saa antaa periksi. Se ei ole sitä, kuinka monta kertaa tulee torjutuksi, vaan kuinka usein olet rohkea ja pusket eteenpäin, kyyneliään nillyt Gaga sanoi.

Oscar-gaalassa nousivat esiin rotukysymykset – parhaana näyttelijänä palkittu pärisytti kieltään


Summary: Pääasiallinen syyte koskee kaappausta tai sen yritystä.

Uuraisilla linja-autossa joulukuun alussa 2018 tapahtuneesta välikohtauksesta on nostettu syyte vuonna 1987 syntynyttä ulkomaalaistaustaista miestä vastaan.
 Pääasiallinen syyten koskee kaappausta tai sen yritystä. Miestä syytetään samaan tilanteeseen liittyen myös kolmesta pahoinpitelystä, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta ja virkamiehen vastustamisesta.
 Mies on vangittuna.
 Lue lisää:
 Loimaan ja Uuraisten bussivälikohtauksia tutkitaan kaappauksina

Uuraisten linja-autovälikohtauksesta syytteet


Sovittelija  Jukka Ahtela  on antanut sovintoehdotuksen ulkomaanliikenteen kauppa- ja matkustaja-aluksia sekä jäänmurtajia koskevaan työriitaan. Ahtela kertoi asiasta maanantaina aamuyöllä Twitterissä.
 Vastauksia odotetaan tänään kello 14:ään mennessä.
 Kerromme aiheesta kohta lisää.

Merenkulkualan työriidassa annettu sovintoehdotus


Summary: Viime viikolla nainen kuvasi suklaakameralla Brysselin suklaamessuilla, superkuu loisti taivaalla, panda istui puiden siimeksessä Kiinassa ja surffari ratsasti isoissa aalloissa Australiassa. Katso viikon kiinnostavimmat uutiskuvat.

Lumisade saapui myrskyn kera New Yorkiin 20. helmikuuta. Justin Lane / EPA
 Superkuu Espanjan Santiago de Compostelassa 19. helmikuuta. Lavandeira jr / EPA
 Thaibuddhalaiset munkit uskonnollisessa rukousseremoniassa Thaimaassa 19. helmikuuta. Rungroj Yongrit / EPA
 Superkuu Sveitsien Alpeilla 20. helmikuuta. Anthony Alex / EPA
 Aly Ryan esiintyi Saksan Euroviisujen karsinnassa, mutta ei päässyt Israelin finaaliin. Voiton vei Carlotta Trumanin ja Laurita Spinellin S!sters-duo. Hayoung Jeon / EPA
 Nuoret miehet hyppäävät tulen läpi Kiinan Haikoussa sikäläisen uuden vuoden juhlinnan lopettajaisissa. AFP
 Kiinassa vietettiin perinteistä Lanterne -festivaalia 19. helmikuuta. Juhla päättää kiinalaisen uudenvuoden ja aloittaa kevään. Juhlan kunniaksi Pekingin Kielletty kaupunki valaistiin lyhdyin ensimmäistä kertaa 94 vuoteen. How Hwee Young / EPA
 Vincent van Goghin näyttely avautui Pariisissa 22. helmikuuta. Ian Langsdon / EPA
 Panda istuskelee puiden siimeksessä Shaanxin provinssissa Kiinassa. Aleksandar Plavevski / EPA
 Lontoon muotiviikot järjestettiin helmikuun puolivälissä. Tom Nicholson / EPA
 Surffari ratsastaa isoissa aalloissa Australian rannikolla. Dave Hunt / EPA
 Nick Woodward yrittää suojella hiekkasäkein rantaravintolaansa meren voimia vastaan ohikiitävän sykloni Oman jäljiltä 23. helmikuuta Gold Coastilla Australiassa. Darren England / EPA
 Loukkaantunut mielenosoittaja makaa Algerian kadulla 22. helmikuuta. Algerialaiset ovat osoittaneet mieltään presidentti Abdelaziz Bouteflikania vastaan, joka ilmoitti osallistuvansa huhtikuussa pidettäviin presidentinvaaleihin. Abdelaziz Bouteflika on toiminut presidenttinä vuodesta 1999.     EPA
 Yleisö seuraa Aero India 2019 -tapahtumaa Bangaloressa, Intiassa, 22. helmikuuta.  Taivaalla esiintyy Jakovlev Aerobatic -tiimi. Jagadeesh / EPA

Naisen erikoinen suklaakamera ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Presidentti ennusti jo, että Moldovaan on tulossa uudet vaalit.

Yksikään puolue ei napannut enemmistöä Moldovan parlamenttivaaleissa. Tämä oli tilanne varhain maanantaina, kun sunnuntain vaalien äänistä 97 prosenttia oli laskettu.
 Tämä tarkoittaa, että köydenveto länsimielisten ja Venäjä-mielisten puolueiden välillä jatkuu.
 Laskennan loppumetreillä Venäjä-mielisillä sosialisteilla oli äänistä 31,5 prosenttia, kun Eurooppaan myönteisesti suhtautuvalla ACUM-ryhmällä oli 25,9 prosenttia. Hallitseva demokraattinen puolue oli vasta kolmannella paikalla 24,1 prosentilla.
 Demokraattinen puolue on retoriikaltaan Eurooppa-mielistä. Se on menettänyt kannatustaan korruption, laskeneen elintason ja demokratian horjumisen vuoksi.
 ACUM:n johtaja  Maia Sandu  kommentoi uutistoimisto AP:lle vaalien olleen "Moldovan historian epädemokraattisimmat".
 – Varasjengi on vallannut valtion instituutiot, hän moitti.
 "Oligarkkien intressien valtaama maa"
 Euroopan parlamentti kutsui jo viime vuonna Moldovaa oligarkkien intressien valtaamaksi maaksi.
 Euroopan unioni jäädytti tukensa Moldovalle viime vuonna, kun paikallinen tuomioistuin mitätöi Chisinaun pormestarivaalin tuloksen tekniseen seikkaan vedoten. Samalla estyi Eurooppa-mielisen ehdokkaan voitto.
 Moldovassa pääpuolueita on pidetty vain kulissina, jonka on tarkoitus taata vallakkaiden liikemiesten, etenkin maan rikkaimman miehen  Vladimir Plahotniucin  edut.
 – Oikeastaan sosialistit ja demokraatit ovat keskeisiä status quon, vallitsevien olojen, säilyttämisen kannattajia, arvioi ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Ryhor Nizhnikau   Ylen haastattelussa aiemmin .
 Sosialisteja edustava presidentti  Igor Dodon  ennusti sunnuntaina äänestäessään, että Moldovassa päädytään pian uusiin vaaleihin. Puolueilla on nyt 45 päivää aikaa saada hallitus kasaan ennen kuin presidentti puuttuu peliin uusilla vaaleilla.
 Moldovassa on yli kolme miljoonaa äänioikeutettua. Äänestysprosentti oli noin 49.
 Lue lisää Moldovan tilanteen taustoista:
 Moldova käy parlamenttivaaleihin idän ja lännen välissä – Pääpuolueiden kamppailu voi silti olla vain suurta näytöstä

Moldovan vaalit eivät tuoneet enemmistöä kenellekään – köydenveto Eurooppa- ja Venäjä-mielisten välillä jatkuu


Valtataistelun myllertämästä Venezuelasta on loikannut yli 150 sotilasta ja poliisia rajan yli Kolumbiaan.
 Uutiskanava  BBC:n haastattelussa  23-vuotias sotilas sanoi pelkäävänsä perheensä puolesta.
 – Mutta mielestäni se oli paras ratkaisu.
 BBC:lle puhuneet loikanneet ennustivat, että paoista syntyy vielä dominoefekti.
 Oppositiojohtaja, väliaikaiseksi presidentiksi julistautunut  Juan Guaidó  on yrittänyt yllyttää sotilaita jättämään Venezuelan armeijan, mutta toistaiseksi suurta pakoa ei ole syntynyt.
 Rajanviranomaisten mukaan Kolumbian puolelle tulleiden sotilaiden ja poliisihenkilöstön määrä on 156.
 Venezuelan tilannetta pohditaan maanantaina Kolumbiassa
 Venezuelassa on käyty taistelua maalle tarkoitetuista avustuskuljetuksista.
 Lauantaina lähellä Brasilian rajaa syttyi yhteenottoja Venezuelan turvallisuusjoukkojen ja mielenosoittajien kanssa. Yhteenotoissa menehtyi kaksi ja loukkaantui päivän aikana yli 300 ihmistä. Kuolleiden joukossa oli uutistoimisto AFP:n mukaan 14-vuotias poika.
 Armeija käytti yhteenotoissa kyynelkaasua ja kumiluoteja.
 Venezuelan valtaan takertuvan presidentin  Nicolás Maduron  näkemyksen mukaan Yhdysvalloista tulevat avustuskuljetukset ovat Yhdysvaltain keino soluttautua Venezuelaan. Hän on määrännyt useita rajanylityspisteitä kiinni.
 Tänään maanantaina on määrä järjestää niin sanotun Liman ryhmän kokous Kolumbian Bogotássa. Siihen osallistuu myös oppositiojohtaja Guaidó, joka on vaatinut kansainvälistä yhteisöä varautumaan "kaikkiin mahdollisuuksiin" Maduron osalta.

Venezuelasta loikanneita sotilaita yli 150 – perheiden kohtalo pelottaa


Summary: Mielenterveysongelmat myyvät. Brändit ja sosiaalisen median vaikuttajat puhuvat nyt ahdistuksesta sekä stressistä ja myyvät siinä sivussa tuotteitaan, kirjoittaa toimittaja Anton Vanha-Majamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Helmikuussa 2019 tunnettu virvoitusjuomabrändi twiittasi “I can’t do this anymore.” Twiitti vaikutti itsemurhaviestiltä ja sai tuhannet twitteristit kyselemään limpparimerkin vointia.
 Twiitistä tuli niin suosittu, että muutkin brändit halusivat suosiosta osansa. Pian leivonnaisia, kanansiipiä ja kalsareita tarjoavat yritykset kyselivät kilpaa, onko limonadi ok, ja tarvitseeko tämä keskustelukumppania tai halia.
 Ahdistus myi limpparia.
 Epäselväksi jäi, oliko alkuperäisen twiitin takana elämäänsä kyllästynyt markkinointihenkilö vai oliko kyseessä vain reaktio twiittaushetkellä telkkarissa pyörineeseen supertylsään Super Bowliin.
 Sillä ei tietenkään ollut väliä. Hätähuudolta kuulostanut viesti muuttui tehokkaaksi markkinoinnin välineeksi. Ahdistus myi limpparia.
 Keksintö ei ollut uusi. Edellisenä syksynä yhdysvaltalainen pakastepihvibrändi twiittasi katkeran tilityksen siitä, kuinka nuoret hakevat sosiaalisesta mediasta huomiota ja hyväksyntää, pelkäävät tulevaa, ovat yksinäisiä ja kärsivät mielenterveysongelmista.
 Tilitys ei liittynyt pakastepihveihin, mutta kanavoi hyvin aikamme sitkeintä trendiä: ahdistusta.  Ahdistuneisuushäiriöstä kärsii  tutkimusten mukaan elämänsä aikana joka kymmenes. Luku on alakanttiin, sillä isoa osaa ei diagnosoida.
 Seuraajat samastuivat vahvasti pihvitilin latelemiin totuuksiin. “Lisää tätä tuotetta ostoskoriin” oli monen vastaus, ja sanoista siirryttiin tekoihin. Valmistaja raportoi  pihvimyyntien lähteneen nousuun .
 Vielä joitain vuosia sitten  sosiaalinen media oli paikka, jossa esitimme ideaaliversioita elämistämme. Lomailimme kauneimpien ystäviemme kanssa kauneimmilla rantakallioilla, joilla söimme eväämme kauneimmista design-kipoista. Suodatimme kaiken lämpöä ja kontrasteja lisäävän filtterin lävitse.
 Oli vain luontevaa, että näistä julkaisuista suosituimpia alettiin käyttää matkatoimistojen, muotitalojen ja elintarvikeyritysten mainospaikkoina.
 Ja nyt elintarvikkeet avautuvat ahdistuksestaan ja saavat enemmän näkyvyyttä kuin mitä aurinkoinen somevideo voisi koskaan saada.
 Sitten pinnallisuuteen kyllästyttiin.  Kuvista poistettiin meikit ja muut ehosteet, kaikki oli #nofilter. Saatteissa alettiin puhua arjen vastoinkäymisistä ja väsymyksestä.
 Sosiaalisen median ykkösarvoksi nousi aitous. Kakkavaipat ja huonot hiuspäivät, mutta myös stressi, ahdistus sekä mielenterveysongelmat.
 Kun mielenterveysongelmista alettiin puhua avoimemmin, niitä myös kaupallistettiin uudella tarmolla. Naistenlehdet muistuttivat siitä, kuinka kuka tahansa voi kohentaa mielenterveyttään harrastamalla liikuntaa ja meditoimalla ja ostamalla meditaatiotyynyjä ja terapiapehmoleluja.
 “Self-care isn’t always free” muistutti amerikkalainen naistenlehti Bustle otsikossa juttuun, jossa esiteltiin 19 tuotetta, joilla voi saada synkkiin päiviin vähän valoa.
 Ja nyt elintarvikkeet avautuvat ahdistuksestaan ja saavat enemmän näkyvyyttä kuin mitä aurinkoinen somevideo voisi koskaan saada.
 Suomalaiset brändit eivät vielä  twiittaile ahdistuspäissään, mutta sosiaalisen median “vaikuttajien” parissa mielenterveysongelmia ja muita henkisesti raskaita asioita käytetään jo markkinoinnin välineinä.
 Viime syksynä eräs kollegani kertoili Instagramissa sadalle tuhannelle seuraajalleen stressistään, ahdistuksestaan ja siitä, kuinka hän on aloittanut saunomisen. Kuvassa hän joi monikansallisen virvoitusjuomavalmistajan jääteetä niin, että merkki varmasti näkyi.
 Minulla, kuten monilla kaltaisillani millenniaaleilla, on diagnosoitu ahdistuneisuushäiriö.
 Stressi ja ahdistus  ovat painavia asioita, joita olen miettinyt viime aikoina paljon. Minulla, kuten monilla kaltaisillani millenniaaleilla, on diagnosoitu ahdistuneisuushäiriö. Stressi on vakituinen olotilani.
 Ajatus siitä, että hyödyntäisin kumpaakaan yhtään minkään markkinoinnissa, on banaali.
 On selvää, että arkisuus ja autenttisuus  myyvät. Brändit ovat kiinnostuneita niitä tarjoavista vaikuttajista. Siksi eräs kollegani suositti vastikään rahapeliyhtiön tuottamaa podcastia samalla kun hän puhui avioerostaan ja sitoutumiskammostaan. Tekstin ohessa oli apeailmeinen peiliselfie, kädessä roikkui suomalaisen vaatemerkin kassi.
 Tällaisten julkaisujen äärellä hämmennyn, koska henkilökohtaisesta ammentavan voimautusviestin ja sponsorin maksaman sisällön välinen raja hälvenee liki olemattomiin. Jaetaanko tässä jotain autenttista, vai myydäänkö minulle asioita?
 Brändit ovat uineet sosiaalisen median myötä arkisen ja omakohtaisen alueelle ihan uudella tavalla. Tämä on ilmiö, josta meidän pitäisi keskustella enemmän.
 Onko todella ok, että henkilökohtainen somepostaus onkin kirjakaupan tai elintarvikkeen kanssa yhteistyössä tehty?
 Ja olemmeko varmoja, että haluamme myydä mielenterveysongelmillamme monikansallisen virvoitusjuomajätin uutta sokerijuomaa?
 Tai yhtään mitään?
 Anton Vanha-Majamaa
 Kirjoittaja on helsinkiläinen journalisti ja kirjailija, joka toivoisi somevaikuttajien kertovan avoimemmin kaupallisista yhteistöistään.
 Aiheesta voi keskustella 25.02. klo 22.00 asti.

Anton Vanha-Majamaan kolumni: Ahdistus on aikamme sitkein trendi, ja nyt sillä mainostetaan kaikkea sihijuomista pakastepihveihin


Summary: Poliisi teki sunnuntaina tutkintaa ja suoritti etsintöjä useiden tuntien ajan Tuureporinkadun varrella.

Poliisi on luvannut kertoa maanantaina tarkempaa tietoa sunnuntaina Turun keskustassa suoritetusta operaatiosta. Poliisi eristi osan Tuureporinkadusta Brahenkadun ja Kauppiaskadun välillä illalla puoli seitsemän jälkeen.
 Erityisesti tutkinta keskittyi puistonpenkkiin ja sen viereiseen roska-astiaan.  Ilta-Sanomien mukaan paikalla oli runsaasti verta.  Poliisi teki etsintöjä myös läheisessä kerrostalossa ja viereisen koulun pihalla.
 Tutkinta kesti paikan päällä useita tunteja. Poliisin tilannekeskus kertoi aamulla, että aktiivista toimintaa alueella ei ole enää käynnissä.

Turun keskustan eilisillan poliisioperaatiosta luvassa lisätietoa – aktiivista toimintaa ei alueella ole enää käynnissä


Summary: Kilpailu työntekijöistä on niin kovaa, että jo ensimmäisen vuoden insinööriopiskelijoita houkutellaan työelämään.

Porilaisen  Juha Hjulgrenin  määräaikainen työsopimus oli katkolla Olkiluodon ydinvoimalatyömaalla vuonna 2017. Uusia työpaikkoja selatessaan hän törmäsi puolivahingossa TE-toimiston sivuilla varsin mielenkiintoiselta tuntuvaan ilmoitukseen.
 Satakunnan ammattikorkeakoulu haki muuntokoulutettavia automaatio- ja sähkötekniikan insinöörikoulutukseen.
 – Minulla on luontaista kiinnostusta aika paljon sähköautomatiikkaan ja yleensäkin kaikennäköisiin hilavitkuttimiin. Näin tämän koulutuksen avoimena ja se tuntui oikein sopivalta siihen tilanteeseen.
 Hjulgren on aiemmalta koulutukseltaan tietojenkäsittelyn tradenomi. Hän on työskennellyt muun muassa tietoturva-asiantuntijana. Aikaisemmat opinnot ja työkokemus tietokoneiden maailmasta olivat sopiva pohja muuntokoulutukselle.
 Sanotaanko näin, että jos on motivaatiota, niin ei tämä yhtään liikaa ole.  Juha Hjulgren
 Hjulgren on opiskellut tiivistahtisesti insinööriksi nyt kaksi vuotta. Vaikka päivät venyvät usein pitkälle iltaan, ei hän ole katunut päätöstään opiskelusta.
 – Hyvin tiivis on erittäin kuvaava monessa kohtaa. Olen tässä sivussa ehtinyt myös käymään osa-aikaisesti töissä. Aika paljon on ollut itseopiskelua iltaisin. Sanotaanko näin, että jos on motivaatiota, niin ei tämä yhtään liikaa ole.
 Nykyiset koulutusmäärät eivät riitä
 Automaatio- ja sähkötekniikan osaajista on tällä hetkellä huutava uupelo muun muassa satakuntalaisissa robotiikka-alan yrityksissä. Muuntokoulutus on ollut yksi täsmäase työntekijäpulan taltuttamisessa.
 Satakuntaan voisi sijoittua insinööritason osaajia voisi sijoittua saman tien 200–300. Jos meillä olisi tarjota näitä osaajia, niin elinkeinoelämä ottaisi heidät heti vastaan.  Asko Aro-Heinilä
 Muuntokoulutukseen on saatu rahoitusta valtiolta maakunnan positiivisen rakennemuutoksen turvin. Maakuntajohtaja  Asko Aro-Heinilän  mukaan muuntokoulutus on edelleen riittämätöntä.
 – Tarvetta on edelleen enemmän, mihin pystymme vastaamaan.
 Tällä hetkellä Satakunnan ammattikorkeakoulun muuntokoulutuksessa on alasta riippuen 20–60 opiskelijaa. Tarve olisi vähintään 200 opiskelupaikalle. Vararehtori  Cimmo Nurmen  mukaan rahkeita olisi, rahaa ei.
 – Pystymme muuntokouluttamaan sen verran kuin opetusministeriö antaa meille rahaa. Lisää rahaa tarvittaisiin.
 Insinööriopiskelijoita tarvitaan lisää
 Asko Aro-Heinilän mukaan Satakunnan osaajapula keskittyy varsinkin teknologiateollisuuden osaajiin. Tämän vuoksi maakuntahallinto on esittänyt ministeriölle toivetta etenkin tekniikan alan opiskelupaikkojen lisäämisestä.
 – Tilanne on se, että Satakuntaan voisi sijoittua insinööritason osaajia voisi sijoittua saman tien 200–300. Jos meillä olisi tarjota näitä osaajia, niin elinkeinoelämä ottaisi heidät heti vastaan.
 Pystymme muuntokouluttamaan sen verran kuin opetusministeriö antaa meille rahaa. Lisää rahaa tarvittaisiin.  Cimmo Nurmi
 Cimmo Nurmi puolestaan lupaa, että ammattikorkeakoulu tekee kaikkensa uusien ammattilaisten kouluttamisessa työmarkkinoille. Räätälöidyt yksilölliset koulutussuunnitelmat vaativat myös motivoituneita opiskelijoita. Nurmen mukaan jopa yksilötasolla mahdollisuuksia osaamisen kehittämiseen on paljon.
 – Kannattaa olla yhteydessä muutenkin SAMK:iin kuin muuntokoulutuksen kautta. Yritämme löytää hyvän reitin uuteen työhön.
 Jo ensimmäisen vuoden opiskelijoita houkutellaan työelämään
 Satakunnan ammattikorkeakoulu muuntokouluttaa tällä hetkellä osaajia konetekniikan ja automaation, robotiikan, rakennusalan työnjohdon ja ohjelmistoalan tarpeisiin.
 Satakunnan ammattikorkeakoulun vararehtori Cimmo Nurmi Jari Pelkonen / Yle
 Yritysten välinen kilpailu työntekijöistä on äitynyt kovaksi. Cimmo Nurmen mukaan mainituilla aloilla opiskelijoita yritetään saada työelämään jo ensimmäisen lukuvuoden aikana. Hän ei muista kokeneensa yhtä kovaa kilpailutilannetta työmarkkinoilla.
 – Se on hyvä asia, mutta tietysti olisi kaikkien kannalta hyvä, että opiskelija pääsisi hakemaan koko osaamisen ja saamaan sen tutkinnon ja valmistumaan.

Juha Hjulgren vaihtoi tietojenkäsittelyn robotteihin ja valmistuu pian insinööriksi – Satakunta tarvitsee nopeasti lisää muuntokoulutettavia


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Suomi olisi yksi kovimmista kärsijöistä Trumpin autotullien iskiessä
 Presidentti  Donald Trumpin  autotullit  olisivat raju isku Suomen autoteollisuudelle . Suomen autoteollisuus tarkoittaa käytännössä Valmet Automotiven Uudenkaupungin autotehdasta. Uudenkaupungin Mersuista valtaosa myydään Yhdysvalloissa.
 Nokia palkkasi ammattilaiset etsimään syyrialaisperheelle kotia – Näin huippuosaajat houkutellaan Suomeen
 Nokia palkkasi ammattilaiset etsimään syyrialaisperheelle kotia. Wärtsilä tarjoaa töitä myös puolisoille. Asiantuntijoiden mukaan työperäinen maahanmuutto  on Suomen kohtalonkysymys. Ei kuitenkaan riitä, että huippuosaajat saadaan Suomeen – heidät on saatava myös jäämään tänne.
 Nasibah Burhan kuvaa talvimaisemaa uuden kodin ikkunasta. Mårten Lampén / Yle
 Sote-valiokunta alkaa sorvata ratkaisevaa mietintöä
 Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta  aloittaa tänään sote-mietinnön valmistelun  ylimääräisessä kokouksessaan. Kokouksen on määrä alkaa kello 11. Valiokunta jatkaa kokouksiaan koko viikon. Perustuslakivaliokunta löi perjantaina pöytään jälleen tukun korjattavaa sosiaali- ja terveysvaliokunnalle. Suuri kysymys on, ehtiikö sote-valiokunta pika-aikataululla ratkaista joukon kiperiä kysymyksiä.
 Perustuslakivaliokunta löi perjantaina pöytään jälleen tukun korjattavaa sosiaali- ja terveysvaliokunnalle.  Jussi Nukari / Lehtikuva
 Ruotsin Löfven ei huoli Isis-taistelijoita takaisin maahan
 Ruotsi ei aio auttaa terroristijärjestö Isisin riveihin lähteneitä kansalaisiaan. Pääministeri  Stefan Löfvenin  mukaan  Ruotsin hallitus ei anna heidän palata takaisin Ruotsiin . Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kehotti viikko sitten Euroopan maita kotiuttamaan Syyriassa ja Irakissa vangitut kansalaisensa. Vangittuja on tiettävästi ainakin 800.
 Pääministeri Stefan Löfvenin mukaan Ruotsin hallitus ei anna Isis-taistelijoiden palata takaisin Ruotsiin.  Olivier Hoslet / EPA
 Oscarit Green Bookin juhlaa
 Yöllä on jaettu elokuvien  Oscar-palkintoja . Parhaan elokuvan palkinnon sai  Green Book . Elokuva pokkasi myös parhaan sivuosan ja parhaan käsikirjoituksen Oscarin. Parhaan ohjauksen palkinnon nappasi  Alfonso Cuaron  elokuvalla  Roma . Parhaan miespääosan palkinto meni  Rami Malekille  roolista Queen-tähti  Freddie Mercuryna  elokuvassa  Bohemian Rhapsody . Parhaan naispääosan pystin sai  Olivia Colman  elokuvasta  The Favourite .  Jasper Pääkkösen  tähdittämä,  Spike Leen  ohjaama  BlackKkKlansman  sai Oscarin parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta.
 Näyttelijät Viggo Mortensen ja Mahershala Ali Green Book -elokuvassa. Patti Perret
 Sää selkenee päivän mittaan
 Aamu on sateinen maan pohjois- ja itäosissa, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela . Hajanaiset ja heikot sateet tulevat joko räntänä tai vetenä. Aamupäivällä sää poutaantuu ja selkenee monin paikoin. Lämpötila on päivällä lähes koko maassa plussan puolella, lämpimintä on etelässä, paikoin yli 5 astetta. Tuuli on puuskissa voimakasta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle Sää

Herätys: Trumpin autotullit iskisivät rajusti Suomeen, Ruotsi ei huoli Isis-taistelijoita takaisin, Green Book on paras elokuva


Kaarinalainen  Katriina Laine  esittelee oman perheensä etanoliautoa. Hämmästyn, kun tajuan, että se on todella kookas amerikanrauta. Laine selittää, että amerikanrautoja muunnetaan paljon etanoliautoksi, sillä ne ovat melkoisia bensiinisyöppöjä.
 – Auto on ollut meillä jo melkein neljä vuotta, etanolimuunnos tehtiin kaksi vuotta sitten. Ajaminen tulee kalliiksi joka tapauksessa. Etanoli houkutteli halvemman hintansa vuoksi. Laskin, että säästän polttoainekuluissa 200–400 euroa vuodessa, mutta etanoliauto on myös ympäristöteko, kertoo Laine.
 Katriina Laine käynnistää Cadillacin. Se hyrähtää käyntiin ja lähdemme haistelemaan pakoputkea. Tuntuuko haju ympäristöystävällisemmältä kuin bensiinikäyttöisessä autossa?
 – Ehkä on vähän kukkainen tuoksu. Katku ei ole todellakaan niin paha kuin bensa-autossa, nauraa Laine.
 Säästö polttoainekustannuksissa oli tärkein syy muuntaa auto etanolia kuluttavaksi. Laine halusi myös ottaa huomioon ympäristöseikat, vaikka kaksi vuotta sitten keskustelu aiheesta ei ollut yhtä vilkasta kuin nyt.
 – Tämä on mielestäni yksi erittäin hyvä keino toteuttaa tulevia päästötavoitteita. Monet eivät vielä tiedä, miten oman autonsa voi muuttaa etanolilla kulkevaksi.
 Katriina Laine autonsa ratissa. Hänen perheessään polttoainekustannuksissa tulee säästöä etanolin ansiosta 200-400 euroa vuodessa. Minna Rosvall / Yle
 Etanoliautoinnostus vasta heräämässä
 Auton muuttaminen etanolia käyttäväksi on tullut esille usein julkisuudessa viime kuukausien aikana, kun on pohdittu liikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä.  Autoala ja valtio ovat tehneet ilmastosopimuksen , jonka tavoitteena on puolittaa hiilidioksidipäästöt vuoteen 2030 mennessä.
 Kaasuautojen ensirekisteröinnit lisääntyivät  huomattavasti vuoden 2018 aikana. Sähköautot kiinnostavat, ja monet taloyhtiöt pohtivat niiden latauksen järjestämistä.
 Luulisi, että autoilijat ovat jo sankoin joukoin rynnänneet muuntamaan autojaan etanolikäyttöisiksi. Se on halvempi keino kuin uuden auton osto. Näin ovat monet rauhoitelleet kansalaisia, jotka haluavat olla mukana ilmastotalkoissa, mutta tuskailevat ympäristöystävällisen, uuden auton korkeaa hintaa.
 Traficom sai koko maassa vuoden 2018 aikana 1 474 muuntotukihakemusta. Niistä 1 372 koski etanoliautoja ja 102 kaasuautoja. Luku on varsin vähäinen autojen kokonaismäärään verrattuna.
 Suomessa oli vuoden 2018 lopussa Ylen Traficomilta saamien tilastojen mukaan 2,6 miljoonaa henkilöautoa. Etanoliautoja oli yli 4 000 ja kaasuautoja yli 5 000.
 Korjaamoissa vielä hiljaista
 Soittokierros Varsinais-Suomen etanolikonversioita tekeviin korjaamoihin kertoo, että muuntotyön teettäneitä etanoliautokuljettajia on vasta vähän.
 Yksittäiset autoilijat ovat olleet liikkeellä. Kahdesta yrityksestä kerrotaan, että 10–15 autoa on muunnettu etanolia käyttäväksi vuosittain.
 Etanolimuunnoslaitteistoa valmistavan StepOne Tech Oy:n mukaan etanoli-innostus on kuitenkin nousussa. Toimitusjohtaja  Tuomo Isokivijärvi  muistuttaa, että etanolipäivityksiä tehtiin Suomessa vuonna 2018 lähes kolminkertainen määrä edellisvuoteen verrattuna.
 Isokivijärven mukaan kaikki etanoliautoilijat eivät tee muuntokatsastusta, joten he eivät ole mukana tilastoissa.
 Mikko Airikka | Yle
 Tankkausasema ei löydy kaikkialta
 Yrittäjä  Jesse Mäkitalo  Naantalissa toimivasta Aurinkotien Autosta kertoo, että heillä autoja muunnetaan etanolikäyttöisiksi noin 10–15 vuodessa. Asiakkaat eivät tiedä, mitä etanolin käyttöönotto tarkoittaa. Suuri este on polttoaineaseman puuttuminen paikkakunnalta.
 – Olemme kysyneet, voisiko tänne saada oman tankkauspisteen. Se herättäisi varmasti kysyntää muuntopalveluun, Mäkitalo uskoo.
 – Tähän mennessä etanoliauton ovat halunneet lähinnä 25–45-vuotiaat. Ympäristönsuojelu tai polttoainekustannuksissa säästäminen ovat heille tärkeitä asioita.
 Etanolia tarjoavat asemat löytää helposti netistä. Etanoliautoilijat käyttävät puhelimessaan sovellusta, jonka avulla he löytävät lähimmän aseman. Asemia on paljon suurten kaupunkien läheisyydessä, mutta osassa Suomea matka tankille on yhä pitkä.
 Auton muuntaminen etanolia käyttäväksi maksaa noin 500 euroa. Huoltotoimenpiteen hinta ei Jesse Mäkitalon mielestä vaikuta intoon. Asiakkaat arvioivat, että raha tulee pian takaisin säästönä polttoainekustannuksissa.
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö Tapio Heiskanen näyttää, mistä pistoolista otetaan polttoainetta etanoliautoon.   Minna Rosvall / Yle
 Miten auto muutetaan etanolikäyttöiseksi?
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö  Tapio Heiskanen  tuntee autoilijoiden tuntoja työnsä vuoksi. Liikenneturva seuraa liikennekulttuurissa tapahtuvia muutoksia. Myös hän on sitä mieltä, että etanoliautojen suosion esteenä on tiedonpuute.
 – Moni ei ole tullut edes ajatelleeksi muuntamista tai sitä on pidetty vaivalloisena. Muuntamisia tehdään avaimet käteen -periaatteella eri liikkeissä, kertoo Heiskanen.
 Perustietoja löytyy muuntosarjoja esitteleviltä sivuilta.  Etanoliautoilijaksi.fi  -sivustolla esitellään sekä asennussarjoja että kysymyksiä, jotka ovat kiinnostaneet muita autoilijoita.
 Tarvitaan siis asennussarja ja joku, joka osaa laittaa sen autoon. Etanoliautoksi muuntamisen voi tehdä jopa itse, mutta jos ei ole autosähkötyökokemusta, kannustetaan kääntymään huoltoliikkeen puoleen.
 Katriina Laine esittelee asennussarjaa, jonka avulla auto muuntuu etanoliautoksi. Minna Rosvall / Yle
 Miten haetaan muuntokorvausta?
 Monia kiinnostaa muuntokorvaus, jota voi hakea  Traficomilta . Sen sivulta löytyy tarkemmat ohjeet tuen hakemiseen.
 Muuntotukea on voinut saada vuoden 2018 alusta lähtien vuoteen 2021 saakka. Se on etanolihenkilöautojen kohdalla 200 euroa, mutta auto pitää muuntokatsastaa muuntosarjan asentamisen jälkeen.
 Muuntotuki voidaan maksaa vain kerran samasta autosta ja samalle henkilölle enintään kerran kalenterivuodessa.
 Itsekin autoalalla työskentelevä Cadillac-kuskimme Katriina Laine muistuttaa, että auton pitää olla tietynikäinen. Auton muutoskatsastus on mahdollista tehdä vain ennen vuotta 2007 käyttöönotettuihin bensiiniautoihin.
 – Autohuoltamossa autetaan hakemuksen täyttämisessä. Hakijan täytyy kuitenkin itse allekirjoittaa ja lähettää hakemus, eli se vaiva siinä on, Laine sanoo.
 – Muuntokatsastus tietenkin maksaa, joten hakemus voi jäädä sen vuoksi joltakin tekemättä. Jos laskee katsastuksen hinnan ja muuntotuen määrän yhteen, käteen jää 140 euroa, joten on sekin vaivan arvoista.
 Tältä asemalta saa myös etanolipolttoainetta. Minna Rosvall / Yle
 Etanoliautoihin liittyy ennakkoluuloja
 Voiko etanolin lisäksi käyttää bensiiniä, ettei jää tielle? Käynnistyykö auto talvella ja mikä on etanolin vaikutus auton tehoihin?
 Näihin kysymyksiin etanoliautoilija joutuu usein vastaamaan. Katriina Laine myöntää, että aiemmissa muuntojärjestelmissä oli ongelmaa. Nyt ne ovat kehittyneet, ja ainakin Katriina Laine on saanut amerikanrautansa käyntiin pakkasella.
 – Uusimmissa sarjoissa on ulkoiset lämpötila-anturit, jotka mittaavat ulkolämpötilaa. Kun mennään pakkasen puolelle, se syöttää enemmän etanolia. Meidän Caddy lähtee ihan kiitettävästi käyntiin, nauraa Laine.
 Laine kertoo, että muitakin amerikanrautojen omistajia on kiinnostanut, pitääkö aina tankata etanolia. He pelkäävät, että menovesi loppuu, kun etanoliasemia ei ole tarpeeksi. Laine kertoo, että etanolin loppuessa polttoaineeksi käy myös bensiini. Tankissa saa olla siis etanolia pohjalla. Sitä ei tarvitse ajaa loppuun.
 –Muuntosarja haistelee moottorin sisällä, kumpaa polttoainetta on tarjolla. Mieheni käy tankkaamassa työmatkallaan Turussa. Täällä Kaarinassahan ei ole omaa etanoliasemaa. Suosimme tietenkin etanolia kustannusten ja viime aikoina myös yhä enemmän ympäristön vuoksi, kertoo Laine.
 Kannattako kaikkia autoja muunnella
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö Tapio Heiskasen kanssa katselemme yli kymmenen vuotta vanhaa niin sanottua kauppakassia huoltoaseman pihalla. Pohdimme, meneekö ympäristövillitys liiallisuuksiin, jos jokaiseen vanhaan, pieneen autoon aletaan asennella muuntosarjoja tai vaikka kaasutankkeja.
 Heiskanen toppuuttelee intoa. Paras ratkaisu hänen mielestään olisi, että autoilijat ajaisivat ennakoivammin ja taloudellisemmin.
 – Jos teemme vanhoihin autoihin kaasukonversiot tai bensiinikäyttöisiin etanolikonversiot, saamme vanhoja kaasuautoja tai etanoliautoja. Muuntotuen sijaan laittaisin satsaukset veroalennuksiin, että saataisiin uudistettua autokantaa. Uudemman autokannan myötä saavutettaisiin sekä ympäristö- että liikenneturvallisuushyödyt, pohtii Heiskanen
 Hän muistuttaa myös, että Pohjoismaissa ajetaan huomattavasti nuoremmilla ja vähäpäästöisimmillä autoilla kuin Suomessa.
 Heiskanen vilkaisee polttoaineaseman hintoja. Hintaero on noin 50 senttiä halvimman bensiinin ja etanolin välillä.
 Etanolia kuluu noin 30 prosenttia enemmän kuin bensiiniä. Heiskanen laskee, että jonkinlaista säästöä paljon ajavilla tai kuluttavilla autoilla on saatavissa.
 – Aika usein törmää siihen ajatukseen, että kaasuautot räjähtelevät tai etanoli syttyy herkästi. Tutkimusten mukaan ne ovat yhtä turvallisia kuin bensiiniautot elleivät sitten aavistuksen jopa turvallisempia, kertoo Heiskanen.
 Voit keskustella aiheesta jutun alla. Keskustelu sulkeutuu 25.2. kello 18.00

Auton muuttaminen etanoliautoksi on harvinaista –
"Säästän polttoainekuluissa 200–400 euroa vuodessa, ja etanoliauto on myös ympäristöteko"


Summary: Euroopan ja ennen kaikkea Saksan autoteollisuus odottaa kauhulla presidentti Donald Trumpin päätöstä uusista autotulleista. Saksalaisautojen vienti Yhdysvaltoihin romahtaisi tullien myötä.

Yhdysvaltojen pelätään määräävän 25 prosentin tuontitullit Euroopassa valmistetuille autoille. Tällä hetkellä Yhdysvalloissa on voimassa 2,5 prosentin tulli EU:sta tuleville henkilöautoille.
 EU:sta tuotavien autojen hinnat voivat nousta kymmenkertaistuvien autotullien myötä yli 5 000 eurolla autoa kohden. Se vaikuttaisi amerikkalaiskuluttajien ostopäätöksiin.
 Uudet tullit tuntuisivat paitsi Saksassa myös Suomessa.
 Jos esimerkiksi saksalainen autonvalmistaja Daimler joutuisi supistamaan tuotantoa tullien takia, ensimmäisenä tulilinjalle saattaisi joutua sopimusvalmistaja Valmet Automotiven Uudenkaupungin tehdas.
 Markkinoiden heikentyessä sopimusvalmistajat ovat yleensä heikommassa asemassa kuin valmistajan omassa maassa sijaitseva, oma tehdas. Valmet Automotiven toimintaan tullipuheet eivät ole vaikuttaneet.
 – Seuraamme tilannetta, mutta vaikutuksia Uudenkaupungin tuotantoon on vielä mahdotonta arvioida. Yhtiömme valmistaa tällä hetkellä autoja siten kuin asiakkaan kanssa on sovittu. Tullien vaikutusta ei toiminnassamme näy, viestintäpäällikkö  Mikael Mäki  Valmet Automotivesta kertoo.
 Yhtiön mukaan tullien korotukset on nähtävä osana laajempaa kokonaisuutta, joka on ilman muuta uhka kansainväliselle kaupalle.
 Autovienti vahvassa kasvussa
 – Uusien autotullien suorat vaikutukset Suomen autoteollisuudelle olisivat huomattavat. Etla on arvioinut, että autoalalta voisi hävitä yli 10 prosenttia työpaikoista eli vaikutus olisi mittava, pääanalyytikko  Jan von Gerich  Nordeasta toteaa.
 Pääanalyytikko Gerich pitää lisätullien uhkaa todellisena, vaikka toivookin, että niiltä vältyttäisiin.
 – Arvioimani todennäköisyys tulleille on luokkaa 30–40 prosenttia, hän sanoo.
 Suomen autovienti on ollut viime aikoina erittäin vahvassa kasvussa. Suomessa valmistetut autot viedään ensin Saksaan, josta ne lähtevät sitten edelleen Yhdysvaltoihin ja muille markkinoille.
 Yhdysvalloissa paikalliset viranomaiset kirjaavat tuontimaan lisäksi auton valmistus– eli alkuperämaan. Näin myös Suomessa valmistettujen autojen tarkat määrät löytyvät amerikkalaistilastoista.
 Porschen autotehdan Stuttgartissa Saksassa. Ronald Wittek / EPA
 – Suomen autovienti päätyy enenevissä määrin Yhdysvaltoihin, joten mahdollisten autotullien vaikutus sopimusvalmistajille voi olla suuri. Jos tullit siirtyisivät suoraan jälleenmyyjien hintoihin, vienti Yhdysvaltoihin voi tyrehtyä nopeasti, Tullin tilastojohtaja  Olli-Pekka Penttilä  sanoo.
 Tullin arvion mukaan vuonna 2018 Suomessa valmistetuista bensiinimoottorisista autoista lähes kaikki vietiin Saksan kautta Yhdysvaltoihin, kun vuonna 2017 niistä päätyi Yhdysvaltoihin reilut puolet.
 Käytännössä kyse on Valmet Automotiven Uudenkaupungin tehtaan valmistamista Mercedes-Benz –bensiiniautoista.
 Yhdysvaltojen oman tuontitilaston mukaan sinne tuotiin 2018 marraskuuhun mennessä suomalaisia autoja noin 1,5 miljardin euron arvosta. Kasvua oli noin 70 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan aikaan verrattuna.
 Tilastojohtaja Penttilän mukaan Yhdysvaltain autotullien suurin kärsijä olisi Japani ja toiseksi suurin olisi Saksa. Koko EU:n osuus Yhdysvaltain autontuonnin arvosta on noin 22 prosenttia ja Suomen osuus noin yksi prosentti.
 Käytännössä Suomen autoteollisuus kärsisi kuitenkin suhteellisesti paljon, sillä Uudenkaupungin autotehdas ja sen tekemät Mersut ovat lähes koko Suomen autotuotanto.
 Yhdysvaltoihin tuodaan eniten autoja Meksikosta ja paljon myös Kanadasta, mutta niiden kanssa Yhdysvalloilla on vapaakauppasopimus.
 Saksan autovienti romahtaisi
 Saksalaisen taloustutkimuslaitoksen, Ifo–instituutin mukaan Yhdysvaltojen uhkaamat uudet autotullit pahimmillaan jopa puolittaisivat Saksan autoviennin Yhdysvaltoihin pitkällä aikavälillä.
 Ifon mukaan lisätullit vähentäisivät Saksan autovientiä 7,7 prosenttia. Rahassa se merkitsisi noin 18,4 miljardin euron menetystä. Euroopan autonvalmistajista juuri saksalaiset olisivat suurimpia kärsijöitä.
 Yhdysvaltojen kaavailemat autotullit ovat huomattavasti suuremmat kuin esimerkiksi teräs– ja alumiinitullit. Autoviennin väheneminen painaisi takuuvarmasti koko Euroopan talousnäkymiä, ja epävarmuus kasvaisi.
 – Euroalueen ajautuminen autotullien kautta suoraan mukaan kauppasotaan iskisi talouteen luottamuksen heikkenemisen kautta, taantumariskit kasvaisivat, Nordean pääanalyytikko Jan von Gerich selvittää.
 Sitä paitsi autotullit johtaisivat todennäköisesti vastatoimiin EU:n puolelta. Komissiolla kerrotaankin olevan jo valmiina 20 miljardin euron kostolista vastatulleista.
 Ne taas johtaisivat taatusti uuteen tullinokitukseen Yhdysvaltojen puolelta.

Suomi olisi yksi kovimmista kärsijöistä Trumpin autotullien iskiessä – valtaosa meillä tehdyistä Mersuista päätyy nyt Yhdysvaltoihin


Summary: Metsähallituksen mukaan tiukennus on annettu metsästäjien omasta toivomuksesta.

Metsähallitus tiukentaa hirvisaaliista ilmoittamista. Metsähallituksen alueluvalla metsästävien hirviseurueiden on jatkossa tehtävä ilmoitus hirvisaaliista kolmen vuorokauden sisällä. Päätös koskee yli tuhatta hirviseuruetta, joissa on yhteensä yli 25 000 metsästäjää.
 Metsähallituksen mukaan tarkennus alueluvan ehtoihin on annettu metsästäjien omasta toivomuksesta. Hirviseurueet voivat ilmoittaa kaadoista Oma riista -palvelussa. Jos seurue ei pysty ilmoittamaan kaatoa palvelussa, ilmoitus tehdään ensin alueen erätarkastajalle.
 Metsähallitus nopeuttaa kaadoista ilmoittamista, koska se epäilee, että kaikki seurueet eivät ole ilmoittaneet kaadetuista hirvistä.
 – Olemme saaneet runsaasti palautetta metsästäjiltä siitä, että kaadetut hirvet tulisi ilmoittaa nopeammin nyt, kun siihen on olemassa hyvä järjestelmä. Suuri osa metsästysseuroista- ja seurueista tekeekin näin, mutta eivät kaikki,erävalvonnan ylitarkastaja  Juha Ahonen  sanoo Metsähallituksen tiedoteessa.
 Metsästyksenvalvonta helpottuu
 Metsähallituksen asettama ehto on tiukempi kuin metsästysasetuksessa. Asetuksen mukaan ilmoitus on tehtävä seitsemän vuorokauden kuluessa pyyntiluvassa olevan kaadettavan hirvikiintiön täyttymisestä. Jos hirviä on jäänyt pyytämättä, ilmoitus on tehtävä seitsemän vuorokauden kuluessa rauhoitusajan alkamisesta eli hirvenmetsästyskauden päätyttyä. Ilmoitus voi näin ollen venyä tammikuulle, vaikka ensimmäinen hirvi olisi kaadettu jo alkusyksystä.
 Metsähallituksen mukaan jotkut metsästäjät epäilevätkin, etteivät kaikki seurueet ole ilmoittaneet kaadetuista hirvistä. Alkusyksynä kaadettu hirvi on voitu jättää tahallaan ilmoittamatta, minkä jälkeen hirviä onkin pyydetty yli sallitun kiintiön.
 – Tällaisten niin sanottujen välistävetojen eli epäiltyjen rikosten selvittäminen on ollut vaikeaa, koska saaliiksi saatujen hirvien ilmoittaminen saalisrekisteriin voi tapahtua vasta tammikuun loppupuolella, Juha Ahonen toteaa.
 Ilmoitusvelvollisuus kolmen vuorokauden sisällä helpottaa metsästyksenvalvontaa.
 Saalisilmoitusvelvollisuuden noudattamatta jättäminen voi pahimmillaan johtaa alueluvan peruuttamiseen ja hirvenmetsästyksen keskeyttämiseen.

Metsähallitus tiukentaa hirvisaaliista ilmoittamista – aikaa kolme vuorokautta