Summary: Etelän hiihtolomalaisten menoliikenne sujuu pääosin mukavassa säässä.  Lauantaista alkaen lumi- ja räntäsateet vaikeuttavat liikennettä Pohjois-Suomessa.

Etelän hiihtolomalaiset pääsevät tänään vapaille epätavallisen lämpimässä säässä. Perjantain vastaisena yönä Rauman Pyynpäässä mitattiin peräti 8,4 plusastetta.
 Yhtä korkealle elohopea kipuaa helmikuun puolivälissä keskimäärin kerran 30 vuodessa. Helmikuisiin ennätyslukemiin on kuitenkin vielä matkaa, sillä 28.2. 1943 Helsingin Ilmalassa mitattiin peräti 11,8 astetta.
 Lauantaina lumi- tai räntäsateita leviää maan pohjoisosaan, mikä vaikeuttaa ajoliikennettä. Pohjois- ja Keski-Suomessa sade tulee lumena. Pohjois-Lappiin sitä voi kertyä jopa kymmenisen senttiä. Tuuli on puuskaista, joten hiihtokypärä kannattaa sitoa kunnolla päähän.
 Etelässä ja lännessä vähäinen sade tulee räntänä tai vetenä.
 " Suureksi sulattajaksikin " nimetty lämmin föhn-tuuli väistyy sunnuntaina pohjoistuulen tieltä. Lapissa sateet väistyvät itään ja kylmempää ilmaa alkaa virrata koko maahan.
 Pakkasta on noin 5-15 astetta. Etelässä ja lännessä päivälämpötila voi pysyä sunnuntaista eteenpäinkin niukasti plussan puolella.
 Maanantaina ilmaherruuden ottaa tämän hetken arvion mukaan seuraava sadealue, mutta jo viikon puolivälissä sää saattaa keikahtaa taas lämpimän suuntaan.
 Lomaliikenne käynnistyy
 Etelän hiihtolomalaisten menoliikenne käynnistyy suurelta osin poutaisessa plussakelissä. Tieliikennettä seuraavien viranomaisten mukaan pohjoiseen suuntautuvan liikenteen määrät kohoavat 4- ja 5-teillä perjantaina sen verran, että nopeudet laskevat jonkun verran.
 Perjantaina huipputunti on Helsinki–Heinola-välillä valtatiellä 4 klo 15–17, valtateillä 4 ja 5 Heinolan ja Jyväskylän pohjoispuolella klo 16–17 ja Varkauden pohjoispuolella klo 17–18.
 Liikenne Helsingistä pohjoiseen vilkastuu jo alkuiltapäivästä, mutta häntiä riittää aina lauantaille asti.
 Liikenne lisääntyy uudelleen seuraavana viikonloppuna, kun etelän lomalaiset palailevat koteihinsa ja Keski-Suomessa aloitellaan hiihtolomaviikkoa.
 Miltä kevään eteneminen näyttää? Lähetä meille kuva. Ylen kuvajoukkoistuksen pelisäännöt löytyvät  täältä.

Kuulutus hiihtolomalaisille: Lämpimin sää väistyy sunnuntaina ja talvi tekee paluun – lähetä meille kuva kevään auringosta


Summary: Esperi Care ja Mehiläinen raportoivat Ilmariselle, miten ne takaavat hoivan laadun palvelukodeissaan.

Eläkeyhtiö Ilmarinen on käynnistänyt "vaikuttamisprosessin" hoivayhtiö Esperi Caren  laiminlyönteihin  liittyen. Ilmarinen omistaa Esperin osakkeista 4,4 prosenttia.
 – Olemme tavanneet yrityksen johtoa ja esittäneet sille kysymyksiä, joihin se on vastannut. Teimme vastauksista johtopäätökset, ja nyt alamme vaikuttaa Esperiin, jotta tietyt toimintamallit saadaan muuttumaan, Ilmarisen sijoitustoiminnasta vastaava varatoimitusjohtaja  Mikko Mursula  sanoi perjantaina esitellessään Ilmarisen sijoitustoiminnan tuloksia.
 Vaikuttaminen tarkoittaa Mursulan mukaan aktiivista yhteydenpitoa Esperiin. Ilmarisen edustajat vertaavat Esperin esittelemää toimintasuunnitelmaa toteutettuihin muutoksiin.
 Samanlaisia prosesseja Ilmarinen on käynnistänyt myös muissa omistamissaan eri alojen yrityksissä sekä Suomessa että ulkomailla.
 Myös Mehiläistä analysoidaan
 Toimintatapojen muutoksiin tarvittavaa aikaa tai prosessin takarajaa ei Mursulan mukaan ole määritelty.
 Vastaava "vaikuttamisprosessi" Ilmarisella on menossa terveydenhoitoyritys Mehiläisessä. Myös Mehiläisen osakkeista Ilmarinen omistaa neljä prosenttia.
 Mursula ei kuitenkaan tarkenna, mitä Mehiläisessä tarkkaillaan.
 – Siellä ollaan vielä yleisellä tasolla. Kun saamme Mehiläisestä vastaukset näihin kysymyksiin, teemme analyysin, Mursula sanoo.
 Suursijoittaja laskee hoiva-alan riskejä aiempaa tarkemmin
 Ilmarinen kuuluu Suomen suurimpiin sijoittajiin, ja siksi sen näkemyksillä on painoarvoa.
 Mursulan mukaan hoivapalveluissa nyt ilmenneillä ongelmilla on vaikutuksia yhtiön sijoituspäätöksiin hoiva-alalla tulevaisuudessa.
 – Tulevissa ostokeskusteluissa käydään johtamismalleja ja toimintatapoja varmasti läpi tarkemmin, kun kartoitamme yrityksiin liittyviä riskejä ja vastuita, Mursula arvioi.
 Tarvitaan parempaa osaamista
 Ilmarinen ei aio kuitenkaan sulkea hoiva-alan yrityksiä kokonaan pois sijoituskohteiden joukosta vastaisuudessa. Väestö vanhenee ja hoivan tarve lisääntyy; alalle tarvitaan lisää rahoitusta.
 Mursulan mielestä nyt pitäisi ratkoa isoja kysymyksiä.
 – Sekä ostaja- että hankkijapuolelle tarvitaan riittävää osaamista. Pitää miettiä, mikä on julkisen talouden rooli hoivabisneksessä ja johtaa siitä, mikä on yksityisen puolen rooli. Rauhallisesti ja analyyttisesti pitää miettiä, millä rahoituspohjalla tämä asia saadaan uskottavasti ja pieteetillä hoidetuksi, Mursula sanoo.

Eläkeyhtiö Ilmarinen laittoi hoivayhtiöt tarkkailuun – "Haluamme omistajana vaikuttaa, että toiminta paranee"


Summary: Euroopan unioni aikoo lisätä tulevalla rahoituskaudella rahallista tukea ammattiopistojen kansainvälistymiseen.

Tästä on kyse Euroopan unioni tukee ammattiopistojen, korkeakoulujen ja yliopistojen opiskelijoiden opiskelua ja työharjoittelua ulkomailla Erasmus+ -ohjelman kautta. Ammattiopiskelijoista ulkomaille lähtee joka seitsemäs, yliopisto-opiskelijoista joka neljäs. Vuonna 2017 ammattiopiskelijoita lähti ulkomaille noin kymmenen prosenttia edellisvuotta vähemmän. Esimerkiksi ammattiopiskelijoiden työharjoitteluun ulkomaille saa taloudellista tukea, mutta nopea opiskelutahti tai elämäntilanne voivat hankaloittaa ulkomaille lähtöä käytännössä.
 Ruotsi, Saksa, Puola ja Kanada.
 Näihin maihin kaksoistutkintoa suorittavalla jyväskyläisellä  Juuso Lehtomäellä  olisi ollut mahdollisuus lähteä työharjoitteluun viime vuonna, mutta toisin kävi.
 Lehtomäki on pari tuntia sitten vaihtanut koulurepun eväsreppuun ja kiipeää ajokoneen ohjaimiin. On arkinen aamupäivä metsätyömaalla Keski-Suomessa Joutsan Leivonmäellä ja Lehtomäen työvuoro on alkamassa.
 Lehtomäki on 18-vuotias ja opiskelee parhaillaan kaksoistutkintoa koulutuskuntayhtymä Gradiassa Jyväskylässä. Lehtomäestä tulee paitsi metsäkoneen kuljettaja, myös ylioppilas.
 Lukio-opinnot osoittautuivat suurimmaksi koetinkiveksi ulkomaan harjoittelun menettämisessä.
 – Työn puolesta asiat olisi varmaan pystynyt järjestelemään, mutta lukio-opintojen suunnittelu osoittautui hankalaksi, Lehtomäki täsmentää.
 Muita syitäkin toki oli. Harjoitteluun lähtemiseen edellytettiin täysi-ikäisyyttä, ja Lehtomäki oli vielä silloin alaikäinen. Lisäksi hän oli löytänyt kesällä Suomesta hyvän työpaikan ja opintojen piti edetä sujuvasti kahdessa tutkinnossa.
 – Minun ei yksinkertaisesti tullut lähdettyä, nuori mies lisää.
 Jälkikäteen mietittynä olisi ehkä pitänyt.
 – Olisi ollut avartava kokemus nähdä erilaisia tapoja tehdä työtä, hän hymähtää.
 Ammattiopistojen opiskelijoiden työharjoittelu ulkomailla vähenee
 Opetushallituksen  tilastojen  mukaan opiskelijoiden innostus lähteä ulkomaille työharjoitteluun tai vaihtoon on notkahtanut. Suurinta lasku on ollut ammattiopistoissa.
 Kaksoisutkinnon tekeminen on ollut rankkaa. Juuso Lehtomäki on silti tyytyväinen valintaansa. Jaana Polamo / Yle
 Opetushallituksessa ei ole varmaa tietoa, miksi harjoittelijamäärät ovat laskussa.
 – Voidaan kysyä, onko kotimaassa työllisyyden osalta niin hyvä tilanne, ettei ulkomaille tarvitse lähteä vai onko opiskelutahti niin kiireinen, ettei ulkomaan harjoittelu sovi opintoihin, pohtii opetusneuvos  Mika Saarinen .
 Vuonna 2017 kansainväliseen harjoitteluun lähtevien opiskelijoiden määrä laski ammattiopistoissa kymmenisen prosenttia. Tämä on ensimmäinen kerta moneen vuoteen, kun määrä on laskenut.
 Jatkossa Euroopan unionissa halutaan kuitenkin, että ammattiopistojen opiskelijoista yhä useampi hankkisi työkokemusta ulkomailta.
 Moni lähtee ulkomaille EU-tuen turvin
 Ammattiopistoissa opiskelijan pääsy työharjoitteluun ulkomaille ei lähtökohtaisesti ole rahasta kiinni.
 – Opiskelijalle maksetaan matkat kotiovelta takaisin kotiovelle, majoitus ulkomailla ja pieni päivittäinen ylläpitokorvaus, kertoo ammattiopiston kansainvälisten asioiden suunnittelija  Aino Malin  koulutuskuntayhtymä Gradiasta Jyväskylästä.
 Gradia rahoittaa monen muun oppilaitoksen tavoin oppilaiden ulkomaan jaksoja osin itse, mutta suurin osa tuesta eli yli 70 prosenttia tulee Euroopan unionin Erasmus+ -rahoitusohjelman kautta.
 Aino Malin työskentelee koulutuskuntayhtymä Gradiassa Jyväskylässä. Hänen kehottaa ammattiopiskelijoita luottamaan enemmän omaan kielitaitoon. Jaana Polamo / Yle
 Ohjelman tarkoituksena on tukea opiskelijoiden kansainvälistymistä kaikilla opintoasteilla ammattioppilaitoksista korkeakouluihin ja yliopistoihin asti.
 Vuonna 2017 Euroopan unioni maksoi korkeakouluille Erasmus+ -apurahaa yli 11 miljoonaa euroa. Samana vuonna ammattiopistojen kansainvälistymiseen osoitettiin 5,3 miljoonaa euroa.
 Erasmus+ -ohjelman rahoituskausi vaihtuu vuonna 2021. Silloin ammattiopistoille on todennäköisesti luvassa aikaisempaa enemmän EU-tukea opiskelijoiden kansainvälistymiseen, sillä Euroopan komissio suunnittelee vähintään Erasmus+ -rahojen tuplaamista.
 Yliopisto-opiskelijoista ulkomaille lähtee opiskelemaan tai työharjoitteluun neljännes, kun taas ammattiopiskelijoista näin tekee noin 14 prosenttia. Vuonna 2017 Suomesta lähti ulkomaille työharjoitteluun noin 5 500 ammattiopistojen opiskelijaa.
 Paikoin rahaa jää jopa yli
 Ammattiopiskelijoiden mahdollisuudet lähteä ulkomaille työharjoitteluun vaihtelevat hyvästä taloudellisesta tuesta huolimatta alueittain ja eri ammattiopistojen välillä.
 Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla Stadin ammattiopistosta kansainväliseen vaihtoon lähtee vuosittain noin 150 opiskelijaa. Jyväskylässä koulutuskuntayhtymä Gradia puolestaan lähettää vuosittain noin 250 ammattiopiskelijaa työharjoitteluun eri EU-maihin.
 Jyväskyläläisessä ammattiopistossa tilanne onkin Erasmus+ -rahojen lisäämisen valossa ristiriitainen. Oppilaitos näet voisi lähettää ulkomaille jo nyt enemmän opiskelijoita, jos vain halukkaita olisi.
 – Rahoituksen puolesta pystyisimme lähettämään ulkomaan jaksoille jo nyt ainakin sata opiskelijaa enemmän, oppilaitoksen suunnittelija Aino Malin tiivistää.
 Ulkomaille lähteminen vaatii asennetta ja sopivan elämäntilanteen
 Ammattiopistojen näkövinkkelistä katsottuna opiskelijat tarvitsevat ulkomaille lähtemiseen nykyistä enemmän kannustusta. Monet opiskelijat empivät usein ulkomaille lähtöä siksi, että he epäilevät omaa kielitaitoaan ja kykyään selvitä yksin vieraassa maassa.
 Jyväskyläläisestä Silja Oikarista tulee kokki. Häntä kiinnostavat eri maiden ruokakulttuurit. Oikari haaveilee ulkomailla työskentelystä. Jaana Polamo / Yle
 Jyväskyläläinen ravintola-alan opiskelija  Silja Oikari  menetti Juuso Lehtomäen tavoin tilaisuuden hyödyntää työharjoittelujakso ulkomailla. Oikarin harjoittelu kaatui paitsi täysi-ikäisyyden puuttumiseen, myös henkilökohtaiseen empimiseen.
 – Ajattelin, että kuusi viikkoa yksin ulkomailla on aika pitkä aika ilman tukiverkkoa, Oikari myöntää.
 Tänä keväänä Oikari valmistautuu ammattitaidon suomenmestaruuskisoihin. Kotimaassa hänet pitää myös työpaikka, jonka hän sai hiljattain. Sitten edessä onkin valmistuminen.
 Opiskelijoiden elämäntilanne vaikuttaa halukkuuteen lähteä ulkomaille. Ammattiopistoissa opiskelee nuorten lisäksi yhä enemmän varttuneempia ja perheellisiä ihmisiä, joiden on hankala irrottautua arjesta. Pääkaupunkiseudulla lähtöhalukkuuteen vaikuttavat myös korkeat asumiskustannukset, joita opiskelijat rahoittavat tekemällä töitä iltaisin.
 Vaikka ulkomailla syntyvät kulut katetaan, niin kotimaassa harjoittelun aikana syntyvät kustannukset, esimerkiksi vuokrat, pitää opiskelijan hoitaa itse.
 Opintojen eteneminen menee työkokemuksen hankkimisen edelle
 Juuso Lehtomäki pinoaa ajokoneen lastia tien varteen. Hän olisi tulevaisuudessa valmis lähtemään Euroopan unionin yhteisille työmarkkinoille eli paiskimaan töitä toisessa EU-maassa.
 Ulkomaan työharjoittelun meneminen sivu suun harmittaa edelleen.
 Lehtomäen oma kokemus on, että kaksoistutkinnon suorittamisessa painotetaan liikaa nopeaa valmistumista. Siinä missä oppilaitokset toivovat opiskelijoilta avointa asennetta lähteä ulkomaille, opiskelija haluaa oppilaitoksilta nykyistä enemmän joustavuutta.
 – Tällä hetkellä oppitunnit melkein määräävät kaiken ja muut asiat tulevat perässä. Parasta olisi, että opiskelija voisi käydä ulkomaan jakson ja tehdä sen jälkeen lukio-opintoja, Lehtomäki sanoo painokkaasti.
 Viime vuonna tuli voimaan  ammatillisen koulutuksen uudistus  (Amistutkimus). Ammattiopistoissa on tiedostettu, että iso muutos on heijastunut myös ulkomailla tapahtuvan työharjoittelun suosioon. Uudistuksen voimaantuloa on työllistänyt ammattiopistojen opettajia ja opiskelijoiden innostaminen ulkomaille lähtemiseen on jäänyt vähemmälle.
 Nykyään opiskelija voi myös säädellä opiskelutahtiaan oman elämäntilanteeseen mukaan, sillä opinnot eivät ole sidottu aikaan.
 Moni opiskelija tulkitsee tilannetta kuitenkin niin, että parasta olisi valmistua mahdollisimman nopeasti.
 – Opiskelijat voivat ajatella sillä tavalla, että valmistuminen tapahtuu nopeammin, jos ajan käyttää tehokkaasti opintoihin, eikä lähde ulkomaille harjoitteluun, sanoo kansainvälisten asioiden suunnittelija Aino Malin Gradiasta.
 Työ ulkomailla opettaa siinä missä työ kotimaassakin
 Kun opiskelija hakee töitä suomalaisesta yrityksestä, ei ulkomailla tehty työharjoittelu välttämättä osoittaudu kilpailuvaltiksi. Yrityksessä saatetaan ihmetellä, mihin autonasentaja tai kiinteistöhuoltaja tarvitsee kansainvälistä työkokemusta.
 Miksi ulkomaille edes pitäisi lähteä hakemaan työkokemusta, kun sitä saa kotimaassakin?
 Kotimaassa harjoittelupaikoista voi olla paikoin kova kilpailu. Euroopan unionissa työvoima voi liikkua vapaasti sinne, missä tekijöitä tarvitaan. Ammattiopiskelijoilla on siis mahdollisuus hankkia työkokemusta harjoittelun kautta myös ulkomailta.
 Henkilöstöjohtaja Johanna Sajasalo muistuttaa, että yritykset ottavat harjoittelijoita vastaan tarpeidensa mukaan. Jaana Polamo / Yle
 Jyväskylässä toimiva Landis+ Gyr tarjoaa vuosittain toistakymmentä harjoittelupaikkaa opiskelijoille. EU:n Erasmus-ohjelman kautta yhtiö otti ulkomaalaisia harjoittelijoita vastaan muutama vuosi sitten. Yksi silloisista harjoittelijoista sai myöhemmin työpaikan yhtiöstä.
 Henkilöstöjohtaja  Johanna Sajasalo  korostaa, että harjoittelijoiden vastaanottaminen lähtee yrityksen tarpeista.
 – Silloin meillä oli meneillään projekti Keski-Euroopassa ja ulkomaalaisille harjoittelijoille oli tilausta. Yhtiömme on kansainvälinen, eikä harjoittelijan kansallisuudella ole merkitystä, vaan sillä, että pystymme tarjoamaan mielekästä työtä, Sajasalo havainnollistaa.
 Opetushallitus on selvittänyt opiskelijoiden ja työnantajien kokemuksia kansainvälisestä työkokemuksesta. Selvityksen mukaan kaikki työnantajat eivät esimerkiksi uutta työntekijää palkatessaan pidä kansainvälistä työkokemusta tärkeänä.
 Työtekijän voikin olla vaikea pukea ulkomailla hankitun työkokemuksen tuomaa osaamista sanoiksi esimerkiksi uutta työpaikkaa hakiessaan.
 Yritykset kuitenkin arvostavat työntekijässä ominaisuuksia, joita ulkomailla työskentely vahvistaa. Näitä ovat esimerkiksi taito kohdata ihmisiä, tarttua omatoimisesti uusiin tehtäviin sekä rohkeus toimia yllättävissä tilanteissa.
 Toisin sanoen, kyky tarttua työhön.

Ammattiopiskelijoiden into lähteä työharjoitteluun ulkomaille laskee – opiskelija Juuso Lehtomäen mukaan opintojen pitäisi joustaa enemmän


Summary: Olympiavoittaja Matti Nykäsen muistokirja on viikonlopun ajan avoinna Jyväskylän Laajavuoressa.

Ensi viikolla muistokirja on esillä Hippoksella monitoimitalolla maanantaista alkaen.
 Matti Nykäsen  mäen mäkikahviossa muistokirjaan voi jättää kunnianosoituksia perjantaina klo 16–20, lauantaina klo 8–20 ja sunnuntaina klo 10–15.
 Hippoksella kirja on esillä monitoimitalon kahviossa monitoimitalon normaaleina aukioloaikoina.
 Jyväskylän hiihtoseura järjestää 16.–17. helmikuuta kuuden SM-kilpailun ryppään Jyväskylässä. Kaupunginjohtaja Timo Koivisto pitää kisojen yhteydessä muistopuheen Matti Nykäsen mäen mäkimontussa sunnuntaina kello 11.
 Muistopuheen jälkeen paikalla vietetään hiljainen hetki.
 Nelinkertainen olympiavoittaja Matti Nykänen kuoli viime viikon maanantaina 4.2.2019 55-vuotiaana.

Matti Nykäsen muistokirja avataan Jyväskylässä


Summary: Suomessa perinnässä on edelleen 1990-luvulta peräisin olevia velkoja sekä sellaisia velkoja, joita peritään yhä uudelleen ja uudelleen.

Suomessa oli viime vuonna ulosoton perintätoimien kohteena kaikkiaan yli 577 000 velallista.
 Tuhansia velkaisia vuosittain auttavan Velallisten tuki -yhdistyksen mukaan edelleen saatetaan periä jopa 1990-luvun velkoja ja niiden korkoja ilman, että perijällä on esittää alkuperäisiä laskuja tai tilausvahvistuksia.
 Varapuheenjohtaja  Hilkka Laikko  Velallisten tuesta sanoo, että velkojen perinnässä voi olla hyvin kyseenalaisia piirteitä.
 – Uhkailua, jotka ovat perintälain vastaisia. Eräällekin rouvalle oli perintätoimisto sanonut, että maksat nyt vaan kiltisti. Jos riitautat tämän, siirtyy se lakimiehellemme ja sinulle tulee valtavat laskut,  sanoi Laikko Radio Suomen Päivä –ohjelmassa perjantaina .
 Hilkka Laikko kertoo, että on tapauksia, joissa samaa, jopa vanhentunutta velkaa peritään yhä uudelleen ja uudelleen, kun perintätoimistot kierrättävät perinnän asiakkaita. Velallisen onkin vaikea saada enää selkoa velkansa alkuperästä, kun velkoja myydään eteenpäin ja velkasaatava siirtyy omistajalta toiselle.
 – On todella hankalaa. Aika usein (perintätoimistoilta) tulee vastaukseksi, ettei heillä ole velvollisuutta tehdä tilitystä esimerkiksi siitä mitä on jo maksettu, mitä on maksettu alkuperäiselle velkojalle tai mitä on maksettu mahdollisesti siinä välissä.
 "Aika erikoiselta kuulostaa"
 Perinnässä on jopa yli 25 vuotta vanhoja velkoja sekä esimerkiksi 30 euron terveyskeskusmaksuja, jotka ovat nousseet neljässä vuodessa perintäkulujen vuoksi jopa yli 600 euroon.
 – Kyllähän se aika erikoiselta kuulostaa. Kunnan ulosottokelpoisten terveyskeskusmaksujen perintäkulujen  määrä on rajoitettu , sanoo lakimies  Juha Jokinen  Kilpailu- ja kuluttajavirastosta.
 Jokisen mukaan on tutkimisen arvoinen asia, mikä selittää sen, että perinnän kulut kasvattavat muutaman kymmenen euron velan satasiin.
 – Perintälain mukaan perintäyhtiöllä ja velkojalla on aina velvollisuus esittää pyynnöstä erittely maksamattomista veloista, niiden lyhennyksistä sekä selvitys velkapääomalle kertyneiden korkojen ja kulujen määräytymisestä. Perustelut pitäisi saada ja sitten asiasta voisi tänne meillekin päin ilmoitella, sanoo Jokinen.
 1990-luvun velkojen osalta Jokinen kehottaa velallisia selvittämään  velkojen vanhentumisajan.
 Vuodenvaihteessa aluehallintovirasto teki  poikkeuksellisen päätöksen peruessaan Alektum Oy:n toimiluvan  harjoittaa perintätoimintaa. Perintäyhtiön toiminnassa oli aluehallintoviraston mukaan ilmennyt toistuvasti vakavia puutteita, ja perintäyhtiö oli osoittanut ilmeistä piittaamattomuutta lakia, hyvää perintätapaa ja valvovan viranomaisen päätöksiä kohtaan.
 – Tämä on vain jäävuoren huippu, väittää Laikko.
 Helmikuun alussa perintäyhtiö Annomen Oy ilmoitti ottaneensa haltuun Alektumin liiketoiminnan Suomessa.
 Ulosottovelallisten määrä jatkaa nousuaan. Vuoden 2018 aikana oli ulosoton perintätoimien kohteena oli yli 577 000 velallista, mikä on yli kolme prosenttia enemmän kuin edellisvuonna. Valtaosa, noin 90 prosenttia, velallisista oli luonnollisia henkilöitä ja loput oikeushenkilöitä.
 Määrän kasvun arvioidaan johtuvan muun muassa siitä, että yhteiskunnan tukien varassa eläminen on yhä vaikeampaa samaan aikaan, kun asumiskustannukset ovat korkeat. Lisäksi luotolla eläminen on lisääntynyt.
 Lue myös:
 Perintäyhtiön toimiluvan peruminen on Suomessa poikkeuksellista – tämä mies käräytti lakia rikkoneen perintäfirman
 Jo puoli miljoonaa suomalaista ulosotossa ja määrä kasvaa – "ei tarvitse kuin yhden tuen viivästyä ja velkakierre lähtee"
 "Velkamme menivät kulissien ylläpitämiseen" – 4 tarinaa siitä, miten työssäkäyvä ajautuu häijyyn velkakierteeseen

Ole tarkkana – perintätoimistojen velkaketjutus hämärtää velkojen alkuperää


Summary: Epäily liittyy Boring Vostok -yhtiön johtajan Michael Calveyn liiketoimiin Vostošhni pankin kanssa.

Yhdysvaltalaista johtajaa  Michael Calveytä  epäillään petoksesta Moskovassa. Calvey on yksi Baring Vostok -sijoitusliikkeen johtajista.
 Petoksesta epäilty Calvey on otettu tänään kiinni Moskovassa. Samassa yhteydessä on otettu kiinni myös muutamia muita Baring Vostok -yhtiön edustajia.
 Yhtiö on vahvistanut, että sen työntekijöitä on otettu kiinni.
 Michael Calveyn odotetaan saapuvan oikeuden eteen Moskovassa vielä tänään.
 Kyse miljardeista ruplista
 Michael Calveyn ja kumppaniensa on epäilty kavaltaneen noin 2,5 miljardia ruplaa (noin 33 miljoonaa euroa).
 Epäily koskee liiketoimia Vostošhni pankin kanssa.
 Baring Vostok kertoo omassa tiedotteessaan, etteivät epäilyt liity suoraan Baring Vostokin tai sen sijoitusyhtiökumppanien toimintaan.
 Michael Calvey on Baring Vostok -yhtiön perustaja ja pääosakas.

Amerikkalaista johtajaa epäillään petoksesta Moskovassa


Summary: Kysyimme lelututkijalta ja -kauppiaalta, onko leikin digiloikka uhka vai mahdollisuus.

Leikkikalujen ja askartelutarvikkeiden vähittäiskauppa

– Piirrän juttuja ja uudessa eskarissa teen puuhakirjaa, kertoo kuusivuotias  Kaisla Hakala-Rahko  esimerkkejä leikkimisestään.
 Mielikuvitus liitää, kun Kaisla kertoo tämänhetkisestä lempileikistään.
 – Olisin saarella ja en saisi mennä veteen, koska siellä on krokotiilejä ja haita. Leikki on jännittävä, mutta tykkään siitä silti, Kaisla sanoo.
 Leikki ruokkii lapsen mielikuvitusta ja mielikuvitus leikkiä. Leikki on lapsen työtä ja nykyään ajatellaan, että sillä on paikkansa myös aikuisen elämässä ja arjessa. Esimerkiksi Porin yliopistokeskuksen hankkeessa tutkitaan  aikuisten suhtautumista leikkimiseen .
 Vuodenvaihteessa uutisoitiin BR- ja Toys 'R' Us -leluliikkeet omistavan tanskalaisyhtiön  konkurssista . Se sulki Suomessakin monta lelukauppaa. Eivätkö perinteiset lelut enää mene kaupaksi, vai mistä on kysymys?
 Selvitimme lelututkijalta ja -kauppiaalta, onko digitaalisuus leikille uhka vai mahdollisuus.
 Kaisla Hakala-Rahko leikkii ison osan päivästä. Dani Branthin / Yle
 Kuusivuotiaana Kaisla on kasvanut maailmassa, jossa älylaitteet ja digitaalisuus ovat läsnä. Siitä huolimatta hän nauttii perinteisistä leikeistä sekä sisällä että ulkona. Esimerkiksi hänen lempileikkiään voi hänen mielestään leikkiä vain ulkona.
 – Kiipeilytelineet ovat saaria ja niitä on vain ulkona, hän selittää.
 Digitaalisuus on lisääntynyt lastenkin elämässä, mutta se näyttää ainakin Helsingin yliopistossa tehdyn tutkimuksen alustavien tulosten valossa olevan vain yksi ja toistaiseksi  melko pieni osa lasten elämää ja vapaa-aikaa .
 Useammilla alle kouluikäisillä on edelleen monta älylaitteita parempaa leikkikaveria. Kaisla nimeää omistaan heti ainakin  Elsan ,  Sonjan  ja  Sannin.
 Leikki-ikä lyhentynyt vai kuitenkin pidentynyt?
 – Meidän lapset leikkivät kyllä todella paljon. Toki tabletillakin välillä, mutta enimmäkseen leikkikaluilla. Nukke- ja kotileikkejä leikitään mielellään, kertoo Kaislan ja hänen 4-vuotiaan siskonsa  Sagan  äiti  Reetta Rantanen .
 Reetta Rantasen tyttäret leikkivät paljon. Neljävuotias Saga huilaa välillä äidin vieressä. Dani Branthin / Yle
 Tyttäret keksivät leikkejä kaikkialla. Rantanen sanoo havainneensa, miten digitaaliset vempaimet yrittävät viedä tilaa perinteisemmiltä leikeiltä. Hänen mielestään myös lasten leikkiaika on lyhentynyt.
 – Älylaitteet vetoavat pieniin lapsiinkin.
 Rantanen on rajoittanut joskus tabletilla pelaamista, mutta ongelma se ei heillä ole.
 Leikkiin valjastetut nykyaikaiset laitteet voidaan nähdä leikin uusina ulottuvuuksina.   Katriina Heljakka
 Lelututkija, tutkijatohtori  Katriina Heljakka  Turun yliopistosta sanoo, että lasten leikkien kaventumisesta on oltu huolissaan ainakin leluteollisuudessa. Hän ymmärtää huolen.
 – On puhuttu KGOY-ilmiöstä ( Kids Growing Older Younger ) eli siitä, miten lapset aikuistuvat nopeammin. On kuitenkin huomattu, että sillä on myös vastatrendi eli ASYL-ilmiö ( Adults Staying Younger Longer ). Aikuiset siis säilyvät pidempään nuorekkaina, Heljakka sanoo.
 Turun yliopiston lelututkija Katriina Heljakka. Petra Laurila
 Hänen mielestään ajatukset lasten leikki-iän lyhenemisestä liittyvät leikkimistapojen muutoksiin.
 – Lapsien ei nähdä leikkivän totutuilla, perinteisillä tavoilla. Mediakäytössä on tapahtunut radikaali muutos ja sen myötä myös moni leikki on tuotteistettu. Digitaalisena aikana leikki on enenevissä määrin pelaamista.
 Kaikki lelut ja leikit ovat tärkeitä
 Lelututkija Katriina Heljakka muistuttaa, että leikkimistapojen muutos ei vähennä leikin merkitystä.
 – Leikkiminen muuttaa muotoaan, mutta ei katoa. Kaikenlaiset leikit ovat tärkeitä ja tukevat kehitystä. Leikkiin valjastetut nykyaikaiset laitteet voidaan nähdä leikin uusina ulottuvuuksina.
 Sabrina Casagrande  turkulaisesta Casagranden leluliikkeestä sanoo, että lelun ostajan ikä voi vaikuttaa siihen, millaisia leluja lapsille hankitaan.
 – Esimerkiksi isovanhempien luona puhelin voidaan laittaa tullessa laatikkoon ja sen saa sitten lähtiessä. Emme pääse digitalisaatiota pakoon, mutta sen vaihtoehdoista tulisi pitää huolta. Tasapainon pitäisi löytyä.
 Sabrina Casagrande sanoo, että kaikenlaisilla leluilla on edelleen kysyntää. Dani Branthin / Yle
 Lelukaupassa digitalisaatio yhdistyy perinteisiin leluihin esimerkiksi niin, että rakennussarjaan voi hakea ohjeita verkosta.
 Casagrande korostaa lelututkijan tavoin kaikenlaisen leikkimisen tärkeyttä. Hän toivoo, että aikuiset havaitsisivat lapsen leikkitarpeet, eivätkä teilaisi lelutoiveita esimerkiksi iän vuoksi.
 – Jos lapsella on halu ja kiinnostus, sitä pitäisi tukea.
 Leikkiä aina ja kaikkialla, läpi elämän
 Lelututkija Katriina Heljakka muistuttaa, että aikuiset suunnittelevat lasten lelut. Sen myötä aikuisten maailma ja ajatukset leikistä tulevat leluihin.
 – Usein lelut ovat esimerkiksi opetusvälineitä. Suunnittelijoiden kannattaisi kuitenkin muistaa, että joskus leikkivälineiden olisi hyvä tukea hyödyttömyyttä. Se on leikin lähtökohta.
 Leikkiminen muuttaa muotoaan, mutta ei katoa.   Katriina Heljakka
 Heljakan mielestä aikuisten pitäisi leikkiä sekä itse että yhdessä lasten kanssa.
 – Lapsen leikkiin on hyvä osallistua ja olla kiinnostunut, millaisia tarinoita he keksivät. Voi nähdä, miten he hyödyntävät mielikuvitustaan ja millaisia merkityksiä he antavat erilaisille leikkivälineille.
 Heljakan mielestä aikuisille tarjotaan leikkimiseen jatkuvasti lisää mahdollisuuksia. Reetta Rantanenkin leikkii lastensa kanssa, mutta aina se ei onnistu.
 – Pidän esimerkiksi legojen kanssa rakentelusta, se on suosikkini. Välillä tyttöjen leikeissä on niin paljon vaikeita sääntöjä, etten osaa leikkiä, hän sanoo.
 Kaisla-tyttären mielestä isän kanssa on kiva leikkiä lääkäriä.
 – Mulla on lääkäritarvikkeet ja minusta tuleekin isona lääkäri, hän sanoo.
 Voit keskustella aiheesta alla. Kommentointi on avoinna kello 18 saakka.

Kaisla, 6, tuntee jo tabletin, mutta lempileikkiin lähdetään ulos – digitaalisuus vie leikin uusiin ulottuvuuksiin


Summary: Kaivokseen on rakenteilla noin kilometri pystysuoraa kaivoskuilua sekä jalostamon laajennus.

Kultamalmin tuotanto on lisääntynyt Kittilän kaivoksella selvästi viime kuukausina. Kaivoksen emoyhtiö Agnico Eagle kertoo, että kultamalmia jalostettiin viime vuoden viimeisellä vuosineljänneksellä yli 17 prosenttia enemmän kuin vastaavaan aikaan vuotta aikaisemmin.
 Puhdasta kultaa valmistui Q4:llä kuitenkin vain kolme prosenttia edellisvuotta enemmän, sillä Kittilän kaivoksen kultamalmi on ollut aiempaa köyhempää.
 Koko vuoden kultasaalis jäi Kittilässä neljä prosenttia pienemmäksi kuin toissa vuonna. Saantia heikensivät kaivoksessa tehdyt uusinvestoinnit ja tuotannon muutokset.
 Ennakkotietojen mukaan koko Agnico Eagle -kaivoskonsernin taloudellinen tulos putosi 24 prosenttia edellisvuodesta. Viime vuonna yhtiön tulos ennen veroja oli noin 230 miljoonaa euroa, kun se toissa vuonna oli noin 300 miljoonaa euroa tämän päivän kurssin mukaan laskettuna.
 Kaivokuilu rakenteilla ja jalostamo remontissa
 Agnico Eagle rakennuttaa Kittilään parhaillaan hieman yli kilometrin syvää kaivoskuilua sekä jalostamon laajennusta. Yhtiö odottaa investointien lisäävän kaivoksen tuotantokapasiteettia ja tehokkuutta jatkossa.
 Kehittämistoimet pienensivät kaivoksen tuottoa viime vuonna ennen viimeistä vuosineljännestä. Vielä heinä-syyskuussa 2018 kullan tuotanto oli edellisvuotista pienempi kaivoksen kehittämistoimien vuoksi, kun Q4:llä tuotanto jo kasvoi.
 Tänä keväänä kaivoksen jalostamo suljetaan suunnitelmien mukaan kahdeksi kuukaudeksi autoklaavin parannustöiden vuoksi. Investointien on määrä valmistua vuonna 2021.
 Kaivos on ollut tuotantokäytössä vuodesta 2009 lähtien.
 Lue lisää
 Kittilän kultakaivoksen tuotanto on palannut aiemmalle tasolle
 Kittilän kultakaivos laajentaa – liki 400 hehtaaria lisää maita
 Lapin kaivosten tuotantoa kiihdytetään voittojen maksimoimiseksi
 Euroopan suurin kultakaivos Kittilässä tekee 160 miljoonan laajennuksen – Uusi kaivoskuilu yli kilometrin syvyyteen

Kittilän kultakaivoksen tuotanto on kääntynyt nousuun


Summary: Vanhojen tansseihin valmistautuminen voi olla haastavaa, varsinkin kun molemmissa jaloissa on proteesit.

Henkilökohtaiset juhlat ja elämäntapahtumat

Tästä on kyse Kiia Huotari osallistuu vanhojen tansseihin, vaikka hänellä on jalkaproteesit. Huotarin jalat amputoitiin jo lapsena. Huotarin ystävä Aino Nousiainen tanssii vanhat 15 vuotta vanhassa tanssiaispuvussa. Perinteikkäissä vanhojen tansseissa lukion kakkosluokkalaiset juhlistavat sitä, että ovat koulun vanhimpia.
 Aino Nousiainen  ja  Kiia Huotari  ovat valmistautuneet vanhojentanssipäivään useita viikkoja. Virallinen tanssipäivä alkaa jo aamuvarhaisella, kun meikkiä sekä kampausta viimeistellään ja päälle puetaan upea tanssiaismekko.
 Ulkonäkökeskeiseksi ajoittain moitittu vanhojentanssipäivä merkitsee nuorille naisille muutakin kuin pelkkää prinsessahöttöä ja pynttäytymistä.
 – Se meinaa, että olemme koulun vanhimpia ja kohta on kirjoitukset. Koen sen kasvuna, siirtymisenä vanhemmaksi, Huotari sanoo.
 – Minulla on pienestä pitäen ollut unelma, että pääsen tanssimaan vanhat. Onhan siinä paljon yhdessä olemisen iloa, kun pidetään hauskaa, Nousiainen sanoo.
 En halua, että jalat ovat esteenä sille, mitä minä teen  Kiia Huotari
 Aino Nousiainen kunnioittaa vanhoja perinteitä puvullaan, joka on isosiskon entinen tanssiaispuku 15 vuoden takaa. Tummansininen elegantti puku vannehameineen istuu sirolle nuorelle naiselle täydellisesti.
 – Äidin kanssa olemme pienentäneet ja tuunanneet pukua, mutta se on silti ihan aito ja vanha vanhojentanssipuku. Tämä on juuri sellainen, kuin halusinkin, Nousiainen sanoo.
 Kiia Huotari vihreässä prinsessamekossaan ei juuri erotu yli sadankuudenkymmenen tanssijan joukosta, ellei helman alta vilahda metallista ja muovista valmistetut jalkaproteesit.
 – Vanhojen tansseissa on yleensä pitkät puvut, joiden alta jalat eivät näy. Ei minua olisi haitannut, vaikka ne näkyisivätkin, Huotari sanoo rennosti.
 Korkokengät piti vaihtaa lenkkareihin
 Kiia Huotarilla oli syntyessään jalkojen epämuodostumia, minkä takia hänen vanhempansa päättivät antaa lääkäreiden amputoida tytön jalat.
 – Se oli mielestäni hieno päätös. Ei niillä jaloilla olisi voinut edes kunnolla kävellä, nyt harrastan muun muassa tennistä, Huotari sanoo.
 Aino Nousiaiselle ja Kiia Huotarille vanhojen tanssit eivät ole pelkkää prinsessahöttöä.  Mimmi Nietula / Yle
 17-vuotias Huotari on silmin nähden positiivinen, itsevarma ja ikäisekseen kypsä. Osa tästä saattaa johtua hieman erilaisesta lapsuudesta. Hän uskoo kasvaneensa jalkojensa ansiosta hyväksyväksi ja solidaariseksi ihmiseksi.
 – Osaan asettua muiden asemaan ja lähden rohkeudella mukaan kaikkeen.
 Tanssiin proteesit tuovat hieman lisähaastetta, kun tasapaino ei ole aivan samalla tasolla kuin muilla. Korkokenkien sijasta on jalkaan pitänyt valita säkenöivät hopeiset lenkkarit. Pitkä tanssijuhla väsyttää myös reisiä, mutta Huotarin mukaan treenaaminen kehittää lihaksia. Tanssi sujuu joka tapauksessa kuin tanssi.
 – Asiat voivat olla hidaste, mutta en halua, että jalat ovat esteenä sille, mitä minä teen, Huotari kertoo.
 Huotari kertoo myös välillä vilpittömästi unohtavansa jalkaproteesinsa.
 – Kesällä olimme menossa kavereiden kanssa uimaan, kunnes muistin, että minun pitää hakea kotoa toiset jalat, Huotari nauraa.
 Kadulla luullaan supersankariksi
 Huotarin jalat kiinnittävät huomion, sillä muoviosat ovat rohkean värilliset. Toinen proteesi muistuttaa trendikkäiden kolmeraitaisten verkkareiden kuosia. Ja toinen on kuvioitu rokahtavan punaisesti. Nuorempana proteesit olivat huomaamattomat, mutta yläasteikäisenä Huotari sai innoitusta toiselta alaraaja-amputoidulta.
 – Tapasin maastopyöräilijä  Kaisa Lekan , jolta on myös amputoitu jalat. Hänellä oli mustat proteesit, joissa näkyi metallia. Minusta ne olivat niin hienot, että halusin itsekin samanlaiset. Ei minua haittaa vähän räväyttää.
 Huotari on sinut jalkojensa kanssa, eikä koulussakaan kukaan kiinnitä niihin huomiota. Kesällä shortseissa kadulla kulkiessa proteesit saattavat sen sijaan kerätä katseita. Pieni lapsi on joskus kutsunut Huotaria Ironmaniksi.
 – Kaikki eivät ole nähneet jalkaproteeseja, niin onhan se heille uutta ja ihmeellistä. Minusta on ihan fine, että katsoo ja saa tulla kysymäänkin, Huotari sanoo.
 Kiia Huotari valitsi korkokenkien sijaan jalkaansa kiiltävät lenkkarit. Niiden kanssa on helpompi tanssia.  Timo Sihvonen / Yle
 Vanhojen tansseja on treenattu nyt kuuden viikon ajan, kolmesti viikossa. Harjoittelujaksoon on mahtunut paljon naurua, mokia ja onnistumisia.
 – Vakavia naamoja näkyy välillä, kun ihmiset miettivät, miten valssi menikään, ja mihin suuntaan pitää kääntyä. Kyllä se sitten naureskelun kautta on alkanut mennä nappiin, Huotari sanoo.
 Mekkoja, koruja ja tietenkin tanssiaskelia on vertailtu kaveriporukoissa, mutta Nousiaisen mukaan kyräilylle tai kateudelle ei anneta valtaa.
 – Ei ainakaan meidän kaveripiirissä ole ollut mitään ikäviä juttuja. Kaikki on innoissaan kehunut toistensa mekkoja ja asusteita, Aino Nousiainen sanoo.
 Vanhojen tansseissa helmat heiluvat, hymyt loistavat ja tarkoitus on nauttia. Huotari ja Nousiainen lähtevät tanssin pyörteisiin luottavaisin mielin.
 – Opettajat tsemppaavat, kaikki tekevät parhaansa ja pitävät hauskaa, Nousiainen sanoo.
 – Ellei jalka lennä irti, minua ei erota porukasta, Huotari naurahtaa.

Kiia Huotari pyörähtelee vanhojen tansseissa räiskyvästi kuvioiduilla jalkaproteeseilla: "Ellei jalka lennä irti, minua ei erota porukasta"


Summary: Yle avaa artikkeleidensa tekstisisältöjä tekoälyn ja koneoppimisen kehittämiseen.

Ylen julkaisemien artikkelien sisältämä data avataan suomalaistutkijoiden ja -kehittäjien käyttöön. Tekstipohjaista materiaalia voi käyttää esimerkiksi tekoälyn opettamiseen.
 Ylen tuotantojohtaja  Janne Yli-Äyhö  kuvailee nyt avattua datamäärää mittavaksi.
 – Tekoäly tarvitsee materiaalia oppiakseen ja meillä sitä materiaalia on paljon, joten tietenkin haluamme tarjota sitä kehittäjille, Yli-Äyhö sanoo.
 Datan perusteella tutkijat ja kehittäjät voivat rakentaa esimerkiksi algoritmeja suomen kielen ymmärtämiseen. Kyse on siis eräänlaisesta oppimateriaalista koneille.
 Yksi kehityskohde on ääniohjaus, joka on vielä suomen kielellä kehitysasteella. Datan avulla kone oppii tunnistamaan sisältöjen lisäksi muun muassa konteksteja.
 Ensimmänen avattu datapaketti on Ylen tekstiartikkeleista johdettu eräänlainen sanakirja. Se ja myöhemmin avattavat datat löytyvät Ylen  kehittäjäsivuilta .

Ylen artikkelien data tutkijoiden ja kehittäjien käyttöön


Summary: Pankin mukaan heidän digitaalinen rahakkeensa nopeuttaa instituutioiden välisiä rahansiirtoja.

Newyorkilainen suurpankki JPMorgan Chase kertoi torstaina, että se on kehittänyt lohkoketjuteknologiaan perustuvan digitaalisen valuutan ensimmäisenä pankkina Yhdysvalloissa.
 Pankin  tiedotteen  mukaan JPM Coin -niminen rahake mahdollistaa lähes välittömät arvonsiirrot instituutioden tilien välillä.
 Jotkut voivat pitää ilmoitusta digirahakkeesta yllättävänä, koska vielä syksyllä 2017 JPMorgan Chasen toimitusjohtaja  Jamie Dimon  kutsui bitcoinia  huijaukseksi . Hän sanoi, että jokainen bitcoinilla kauppaa käyvä pankin työntekijä saisi potkut "typeryyden" takia.
 Maailman ensimmäinen kryptovaluutta bitcoin on lohkoketjuteknologian tunnetuin sovellus.
 JPMorgan on kehittänyt oman suljetun lohkoketjunsa nimeltä Quorum, joka perustuu julkisen Ethereum-lohkoketjun teknologiaan.
 Digikolikon arvo sidottu dollariin
 Pankin mukaan JPM Coinit lasketaan liikkeeseen Quorumissa, mutta tulevaisuudessa rahakkeita voi käyttää kaikissa tärkeimmissä lohkoketjuverkoissa.
 JPM Coinin arvo on sidottu Yhdysvaltain dollariin siten, että yksi rahake vastaa yhtä JPMorganin tileillä olevaa dollaria. Tästä syystä JPM Coin ei ole villien arvonheilahtelujen kohteena kuten valtaosa kryptovaluutoista.
 Kyseessä on siis niin sanottu stablecoin kuten kryptovaluuttapörssien treidausparina käytettävä Tether (USDT), jonka arvon sanotaan myös olevan sidottu dollariin.
 Tällä hetkellä JPM Coin on vasta prototyyppiasteella. Aluksi pieni joukko JPMorganin institutionaalisista asiakkaista alkaa testata sitä. Testausta on määrä laajentaa myöhemmin tänä vuonna.
 CNBC:n mukaan  kansainvälisten maksujen testaamisesta JPM Coinilla tulee yksi ensimmäisistä kryptovaluutan sovelluksista pankkialalla.
 Rahansiirrot nopeutuvat
 The New York Timesin mukaan JPMorgan alkoi kehittää digirahakettaan viime vuonna. Rahakkeen tavoitteena on auttaa suuria yhtiöitä ja muita pankkeja siirtäämään rahaa nopeasti ja turvallisesti.
 CNBC:n mukaan JPMorgan Chase siirtää päivittäin yli kuusi biljoonaa dollaria asiakasyhtiöidensä varoja eri puolille maailmaa.
 Perinteisesti suurten rahamäärien siirtämiseen on pitänyt käyttää tilisiirtoja, joiden selvittämiseen menee tunteja tai jopa päiviä. Valtioiden rajat ylittävissä siirroissa valuuttojen vaihtokurssien muutokset saattavat lisätä asiakkaan kuluja.
 Kryptot ja lohkoketju Kryptovaluutat ovat kryptografiaan ja lohkoketjuteknologiaan perustuvia digitaalisia virtuaalivaluuttoja. Niiden avulla käyttäjät voivat tehdä arvonsiirtoja ilman välikäsiä kuten pankkia. Kryptovaluutoilla voi ostaa tavaroita ja palveluita liikkeistä, jotka hyväksyvät ne maksuvälineinä. Useimmat käyttäjät pitävät niitä toistaiseksi spekulatiivisina sijoituskohteina. Lohkoketju on vertaisverkossa toimiva eri tietokoneille hajautettu tietokanta, johon tapahtumat kirjataan aikajärjestyksessä. Tietoja ei voi muuttaa jälkikäteen. Avoin lohkoketju ei ole yhden keskitetyn tahon hallinnassa. Kryptojen arvo muodostuu kysynnän ja tarjonnan perusteella kryptovaluuttapörsseissä.
 Käytännössä rahan siirto pankin lohkoketjujärjestelmän avulla tapahtuu siten, että aluksi asiakkaan rahat JPMorgan-tilillä muutetaan JPM Coin -rahakkeiksi.
 Sitten rahakkeet siirretään lohkoketjussa lähes välittömästi toiselle asiakkaalle, joka voi muuttaa ne takaisin dollareiksi. Tulevaisuudessa JPMorgan aikoo käyttää JPM Coinia dollarin lisäksi myös muiden yleisimpien valuuttojen siirtämiseen.
 CNBC:n mukaan pankin asiakkaat voivat käyttää tilillään olevia JPM Coineja myös lohkoketjuun digitalisoitujen arvopapereiden ostamiseen.
 JP Morgan Chasen lohkoketjuteknologiasta vastaava johtaja  Umar Farooq  kertoi  The New York Timesille , että digirahake on hyödyllinen suurille asiakkaille, mutta ei spekuloinnista kiinnostuneille kryptovaluuttasijoittajille.
 – Tämä on suunniteltu instituutioiden käyttötarkoituksiin lohkoketjulle. Sitä ei ole luotu yleiseksi sijoituskohteeksi, Farooq sanoi The New York Timesille.
 Kryptovaluutta- ja lohkoketjualaa seuraavan  Coindesk-sivuston  mukaan myös Barclays, Credit Suisse ja joukko muita pankkeja kehittävät omaa lohkoketjuteknologiaan perustuvaa Utility Settlement Coin -nimistä rahaketta, joka on tarkoitettu instituutioiden välisiin rahansiirtoihin.
 Onko pankin digirahake aito krypto?
 The New York Timesin mukaan JPMorganin rahake tuskin tulee järisyttämään finanssijärjestelmää, koska siltä puuttuu bitcoinin kaltaisten aitojen kryptovaluuttojen radikaalit ominaisuudet kuten vapaus sääntelystä ja arvonsiirtojen välikäsistä.
 Kiihkeänä kryptovaluuttojen arvostelijana tunnettu taloustieteilijä  Nouriel Roubini  kirjoitti viestipalvelu Twitterissä, että hän ei pidä JPM Coinia kryptovaluuttana lainkaan.
 – Se on yksityinen eikä julkinen, sen käyttöön tarvitaan hyväksyntä, arvonsiirto perustuu luotetun tahon vahvistukseen ja se on keskitetty eikä hajautettu. Sen kutsuminen kryptoksi on vitsi, Roubini sanoo.
 Bitcoinin salaperäiseksi kehittäjäksi Satoshi Nakamotoksi toisinaan epäilty tietojenkäsittelytieteilijä  Nick Szabo  on samoilla linjoilla Roubinin kanssa.
 – JPM Coinilta ja sen lähes kaksoselta Petrolta puuttuu merkittävin arvo, joka erottaa kryptovaluutat pankkirahasta: luottamuksen minimointi, Szabo kirjoittaa Twitterissä.
 Petro on Venezuelan valtion kehittämä virtuaalivaluutta. Venezuela yrittää muun muassa kiertää Yhdysvaltojen asettamia talouspakotteita sen avulla.
 Aiheesta voi keskustella perjantaina 15. helmikuuta 2019 kello 21 saakka.

JPMorgan kehitti oman "kryptovaluutan" ensimmäisenä amerikkalaispankkina – aiemmin toimitusjohtaja Dimon kutsui bitcoinia huijaukseksi


Summary: Miltei puolet kaukojunista oli myöhässä tammikuussa, ja vaikeudet ovat jatkuneet myös helmikuulle.

– Haasteellisia nämä viikot ovat olleet. Jos asiakkaat eivät tiedä, moneltako pääsevät kotiin, niin emme mekään sitä aina tiedä, toteaa kaukoliikenteen konduktööri  Juha Järvinen .
 VR:n henkilöstö on joutunut venymään alkaneen vuoden aikana. Vain vähän yli puolet henkilökaukoliikenteen junista kulki tammikuussa aikataulussa tai korkeintaan viisi minuuttia myöhässä.
 Viime vuoteen verrattuna pudotus on selvä. Vuosi sitten tammikuussa noin 75 prosenttia kaukojunista oli aikataulussa. Koko viime vuoden alhaisin lukema oli piirun alle 70 prosenttia.
 Lähiliikenteenkään täsmällisyydessä ei ole kehumista. Junat myöhästelivät tammikuussa enemmän kuin yhtenäkään kuukautena viime vuonna.
 Ongelmat ovat jatkuneet myös helmikuussa.
 Helmikuun alussa osa kaukojunista oli myöhässä jopa useita tunteja. Vuoroja on myös jouduttu perumaan. Tiina Karppi / Yle
 Arjen suunnittelu hankaloituu
 Syinä junien myöhästelyihin ja perumisiin ovat olleet muun muassa runsasluminen talvi sekä jää. Molemmat vaurioittavat junakalustoa ja haittaavat esimerkiksi vaihteiden ja sähköjärjestelmien toimintaa. Myöhästely tietää paitsi matkustajille, myös konduktööreille pidempiä työpäiviä.
 Ylitöitä on kertynyt kautta linjan.
 – Esimerkiksi kaukoliikenteen konduktööreillä niin sanottu normaali ylityöprosentti liikkuu kuukausittain kahden ja neljän välillä. Uskoisin, että kun saamme helmikuun luvut, olemme alkuvuonna prosentin taikka pari normaalia ylempänä, laskee VR:n henkilöstöjohtaja  Timo Koskinen .
 Matkustajaliikennedivisioonan pääluottamusmiehen  Juha-Pekka Raappanan  mukaan alkuvuoden vaikeuksista on tullut henkilökunnalle arkea useammaksi viikoksi.
 – Stressiä se varmasti aiheuttaa. Henkilökunta on joutunut venymään, sillä juna viedään pääteasemalle kuten kuuluukin. Se on ollut heidän vapaa-ajastaan pois, Raappana toteaa.
 Konduktööri Juha Järviselle pidentyneet työpäivät ovat merkinneet lepoaikojen lyhentymistä.
 – Vapaapäivät menevät aika lailla palautumiseen. Hirveästi mitään ylimääräisiä rientoja ei ole kannattanut suunnitella, Järvinen toteaa.
 Turhautuminen puretaan konduktööreihin
 Junan asiakaspalvelijoina konduktöörit ovat eturintamassa ottamassa vastaan palautetta asiakkailta. Sitä on viime viikkojen aika tullut niin positiivista kuin negatiivistakin.
 – Myöhästymisestä aiheutunut stressi purkautuu kyllä meihin. Usein tilanteessa auttaa jo se, että kuuntelee ja yhdessä asiakkaan kanssa miettii ratkaisuja, konduktööri Juha Järvinen sanoo.
 Konduktöörit ovat saaneet asiakkailta myös kiitosta huumorintajusta ja pitkäjänteisyydestä. Vastaavasti konduktööreillä riittää ymmärrystä myös asiakkaille.
 – Suomalaiset ovat rehellisiä ihmisiä. Kyllä palaute on tullut aiheesta, on se sitten ollut hyvää tai huonoa. Olen sitä mieltä, että jos juna on pahasti myöhässä tai peruttu, niin kyllä silloin saa purnatakin.
 Runsasluminen talvi on vaikuttanut junakaluston ja vaihteiden toimintaan. Ville Rinne / VR
 Rautatiet ovat suuri järjestelmä. Kun se pettää jostakin kohtaa, heijastusvaikutus on suuri.
 – Kun suunniteltu aikataulurakenne menee hetkellisesti solmuun, myös oman elämän suunnittelu hankaloituu täksi ajaksi, sanoo henkilöstöjohtaja Timo Koskinen.
 Koskisen mukaan henkilökunnan tauoista tai liikenneturvallisuudesta ei kiireessäkään tingitä.
 – Sairastamisessa ei näy talvesta johtuvaa piikkiä, ellei joillain paikkakunnilla iskenyttä influessa-aaltoa pidetä sellaisena. Eli liikenteen haasteet eivät näy sairaslomissa, Koskinen sanoo.
 Hän painottaa, että VR:n joka yksikössä paiskitaan töitä, jotta tilanne saataisiin normalisoitua. Konduktööri Juha Järvistä auttaa jaksamaan usko siitä, että kyse on ohimenevästä ilmiöstä.
 – Sään vuoksi kalusto, raiteet ja vaihteet ovat kovilla. Arvelen konduktöörien tietävän, että tässä ei oikein ole mitään tehtävissä. Toki sitä toivoisi tietyissä vuoroissa, että meillä olisi junissa apulaisia, Järvinen sanoo.

Konduktöörit stressaantuivat junien myöhästelystä: "Meihin se asiakkaan stressi purkautuu"


Summary: Ruuhkainen perustuslakivaliokunta jatkaa soten käsittelyä tiistaina.

Perustuslakivaliokunta ei järjestä ylimääräistä kokousta tänään perjantaina, vaan jatkaa soten käsittelyä vasta ensi viikolla.
 Seuraava kokous on tiistaina.
 Sotea ehdittiin käsitellä kokouksessa perjantaina vain lyhyesti.
 Uutista täydennetään.

Perustuslakivaliokunta ei kokoonnu ylimääräiseen sote-kokoukseen


Summary: Viimeisen sanan hätätilan laillisuudesta sanoo Yhdysvaltain korkein oikeus.

Valkoinen talo on ilmoittanut, että Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  julistaa perjantaina kansallisen hätätilan saadakseen rahat Meksikon rajamuuriin.
 Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja  Mika Aaltola  arvioi, että hätätilajulistus jäädytetään muutaman päivän kuluessa oikeuskäsittelyn ajaksi, joten sillä ei ole heti konkreettisia seurauksia. Poliittisesti hän pitää hätätilan julistamista epäviisaana.
 – Trump ajaa hyvin epäsuosittua politiikkaa hyvin poikkeuksellisilla keinoilla. Jos ihan politiikan oppikirjoista katsotaan, tämä ei ole hyvä resepti ajatellen vuoden 2020 presidentinvaaleja.
 Mitä järkeä Trumpin on siis ryhtyä koko hankkeeseen? Entä mitä seuraavaksi tapahtuu?
 Muuriasia pysyy esillä ilman sen rakentamista
 Aaltolan mukaan Trump tietänee, että hätätila todennäköisesti jumittuu oikeusistuimiin. Hänen tavoitteenaan voi olla juuri eräänlainen "jäätynyt hätätila", joka tuo julkisuutta muurihankkeelle. Samalla se näyttää amerikkalaisille, että presidentti on sanansa mittainen mies.
 Aaltolan mielestä koko tapauksessa on hyvin paljon kyse siitä, että Trumpille on tärkeää säilyttää kasvonsa ja jollakin tavalla voittaa demokraattijohtaja  Nancy Pelosi .
 Ja on yhä mahdollista, että Trump ei vielä tänään annakaan hätätilajulistusta vaan ilmoittaa odottavansa. Hätätilan väläyttelyllä saa huomiota.
 Kongressissa luvassa republikaaneille kiusallinen äänestys
 Jos Trump kuitenkin antaa julistuksen, on odotettavissa, että hätätilan vastustajat panevat toimeksi kahdella rintamalla: kongressissa ja oikeusteitse.
 – Pääsääntöisesti kongressissa voidaan järjestää äänestys, jossa pyritään esittämään paheksunta Trumpin teolle. Äänestystä voi esittää kuka tahansa senaattori tai kongressiedustaja. Se on otettava käsittelyyn sekä senaatissa että kongressin edustajainhuoneessa, Aaltola selittää.
 – Samaan aikaan varmasti aika moni liberaali taho Yhdysvalloissa pyrkii viemään sen oikeusistuimiin. Siellä kestää muutaman päivän, kunnes joku liittovaltion tuomari saa aikaan jäädyttämisen siksi aikaa, että saadaan oikeudessa päätös.
 Mikäli kongressin molemmat kamarit ovat yhtä mieltä siitä, että presidentti pyrkii hätätilan julistuksella ohittamaan kongressin perustuslaillisia valtaoikeuksia, oikeusjuttu on Aaltolan mukaan melko selvä. Ennakkotapaukset viittaavat siihen, että tällaisessa tapauksessa oikeus ratkaisee presidentin ja kongressin ristiriidan lainsäätäjien hyväksi.
 Mutta onko kongressin kanta selvä?
 Republikaaneilla on enemmistö senaatissa. Siksi Trumpin puolue voi estää sen, että kongressi ilmaisisi selvästi paheksuntansa.
 Samalla kongressin republikaanit olisivat kuitenkin myötävaikuttamassa siihen, että syntyisi ennakkotapaus presidentin laajoista oikeuksista julistaa hätätila.
 – Siitä seuraisi, että vastaisuudessa demokraattipresidentti voi julistaa kansallisen hätätilan vaikkapa jonkin joukkoampumisen jälkeen ja rajoittaa esimerkiksi kansalaisten aseenkanto-oikeuksia, Aaltola kuvaa.
 Tätä republikaanit tuskin haluavat.  The New York Timesin mukaan  puolisen tusinaa republikaanisenaattoria teki torstaina selväksi, että he eivät kannata Trumpin hätätilajulistusta.
 Onko rajalla kriisiä?
 Mika Aaltolan mukaan oikeusjutusta tulee kimurantimpi ja pitkäkestoisempi, jos kongressi ei saa selvästi ilmaistua kantaansa hätätilajulistukseen.
 – Silloin oikeudenkäynnissä katsotaan aika tarkasti, miten tähän on päädytty. Onko selkeästi nähtävissä, että presidentti pyrkii kiertämään kongressin valtaa? Vai onko nähtävissä, että presidentillä on pätevä syy toimia näin, eli että etelärajalla oikeasti on jonkinlainen kansallinen hätätila?
 Aaltolan mielestä testi on Trumpille vaikea. Rajalla pidätettyjen ihmisten määrä  on laskenut vuoden 2000 jälkeen  huomattavasti.
 – Ja toisaalta huumevirrat tulevat Yhdysvaltoihin laillisten rajanylityspaikkojen kautta, erityisesti lentokentiltä. Siihen muuri ei ole minkäänlainen ratkaisu.
 Lopulta hätätilan laillisuus päätynee Yhdysvaltain korkeimman oikeuden ratkaistavaksi.
 Lue myös:
 Oikeuslaitos estää Trumpin hätätilan julistuksen, ministeriö varoittaa – demokraattien mielestä julistus olisi laiton teko
 Trump voi yhä yrittää hankkia rahat Meksikon muuriin julistamalla hätätilan – Viisi huomiota hätätilalain merkityksestä Yhdysvalloissa
 Voit keskustella aiheesta kello 21 asti.

Mitä tapahtuu, jos Trump julistaa hätätilan? Asiantuntija: Tämä ei ole hyvä resepti vuoden 2020 vaaleja ajatellen


Summary: Tukholman käräjäoikeus vapautti kolme entistä Telian johtajaa lahjussyytteistä.

Telian entinen toimitusjohtaja  Lars Nyberg  ja kaksi muuta entistä johtajaa on vapautettu Uzbekistaniin liittyvistä  lahjussyytteistä  Tukholman käräjäoikeudessa.
 Syytettyjen joukossa oli myös entinen varatoimitusjohtaja  Tero Kivisaari .
 Telian johtajien epäiltiin järjestäneen välikäsien kautta satojen miljoonien eurojen voitelurahat Uzbekistanin diktaattorin tyttärelle  Gulnara Karimovalle  mobiilitoimilupien saamiseksi.
 Kaikki kolme kiistivät syytteet.
 Lue myös:
 Teliaa uhkaavat jättisakot liiketoimista diktaattorin tyttären kanssa
 Suuri seikkailu diktaattorin tyttären kanssa

Kivisaari ja muut entiset Telia-johtajat vapautettiin Uzbekistan-syytteistä


Summary: Suomi ei täytä kansainvälisiä velvoitteitaan ihmiskaupan uhrien suojelemiseksi, asiaa seuraava viranomainen sanoo.

Kymmenen vuotta sitten  Itohan Okundayella  ei ollut vaihtoehtoja.
 Nigerialainen nuori nainen joutui myymään itseään kadulla Italiassa, sillä "velka" häntä huijanneelle parittajalle piti saada maksettua.
 Nyt Itohan Okundaye pelkää jälleen tulevaa. Reilu viikko sitten Okundayen tulevaisuudensuunnitelmat Suomessa romahtivat. Hän sai Suomen viranomaisilta käännytyspäätöksen.
 Poliisi voi hakea äidin ja viisivuotiaan pojan minä päivänä tahansa ja laittaa lennolle Italiaan.
 – Poikani oli jo suunnitellut, että haluaa huoneeseensa siniseksi maalatun oven, sinisen peiton ja sängyn. Hänen sydämensä särkyi, kun kerroin hänelle tästä, Okundaye kuvailee helsinkiläisen kirjaston aulassa.
 Itohan Okundaye. Ville Tapio / Yle
 "Suuri riski joutua ihmiskaupan uhreiksi"
 Okundaye on yksi tuhansista nigerialaisista naisista, jotka  on huijattu Benin Cityn alueelta Eurooppaan pakkoprostituutioon .
 Viisi vuotta sitten Okundaye tuli Italiasta Suomeen hakemaan oleskelulupaa.
 Viiden Suomessa vietetyn vuoden aikana poliisi on haastatellut Okundayen kerran kasvokkain. Tuore käännytyspäätös on tehty pelkän kirjallisen arvion perusteella.
 Päätöksen perusteena on, etteivät kriteerit oleskeluluvan myöntämiseksi ihmiskaupan uhrina täyty.
 Itohanin kotikaupungissa Benin Cityssä Etelä-Nigeriassa suuri osa väestöstä elää äärimmäisessä köyhyydessä. Antti Kuronen / Yle
 Ihmiskaupan uhrien etua ajavassa FinnWID – Naiset kehitystyössä ry:ssä on seurattu Okundayen tapausta tarkasti. Vapaaehtoispohjalta toimiva kansalaisjärjestö on tuonut Okundayen tarinan julkisuuteen tämän aloitteesta  Toisenlaisia tarinoita -kampanjassa .
 Järjestön puheenjohtaja  Erna Alitalo  sanoo olevansa järkyttynyt ja surullinen Okundayen käännytyspäätöksestä.
 – Monet ihmiskauppaa seuraavat järjestöt ovat todenneet, että Italiaan palautettavilla on suuri riski joutua uudelleen ihmiskaupan uhreiksi, Alitalo sanoo.
 FinnWID - Naiset kehitystyössä ry:n puheenjohtaja Erna Alitalo. Antti Haanpää / Yle
 Maahanmuuttoviraston asiantuntijat ja muut viranomaiset tekivät kaksi vuotta sitten tiedonhankintamatkan Italiaan. Silloin selvisi, että  Italian järjestelmä ihmiskaupan uhrien auttamiseksi on pahasti ylikuormittunut . Ongelmia on ollut myös tiedonkulussa.
 Virasto päätti, ettei ihmiskaupan uhreiksi joutuneita pienten lasten yksinhuoltajaäitejä käännytetä Italiaan. Muiden kuin pienten lasten äitien kohdalla Suomen viranomaisten pitää varmistaa, että uhri saa apua ja tukea.
 Viisivuotiaan lapsen äiti Okundaye ollaan kuitenkin käännyttämässä Italiaan.
 Suomi ei suojele uhreja riittävästi
 Ihmiskaupan uhrien tilanne herättää huolta myös yhdenvertaisuusvaltuutetun toimistossa, joka on ihmiskaupasta Suomessa raportoiva viranomainen.
 – Kynnys on niin korkealla, että vain osa ihmiskaupan uhreista pystyy täyttämään edellytykset saada oleskelulupa. Siksi moni uhri palautetaan tai saa kielteisen oleskelulupapäätöksen, toteaa ylitarkastaja  Venla Roth.
 Ihmiskaupan uhreilla on ulkomaalaislain mukaan mahdollisuus hakea erityistä oleskelulupaa. Kriteerit oleskeluluvan myöntämiselle ovat kuitenkin tiukat.
 Jotta oleskeluluvan voisi saada, epäillystä ihmiskaupasta pitäisi olla avattu esitutkinta Suomessa tai uhrin pitäisi olla "erityisen haavoittuvassa asemassa". Rothin mukaan tätä edellytystä on sovellettu osittain epäjohdonmukaisesti ja epäselvästi.
 Suomi on kansainvälisissä sopimuksissa sitoutunut auttamaan kaikkia Suomessa oleskelevia ihmiskaupan uhreja. Suomi on myös luvannut ehkäistä sitä, että käännytettävät joutuisivat uudelleen uhreiksi käännytyksen jälkeen.
 – Tällä hetkellä näyttää siltä, että näin ei käytännössä aina tapahdu, Roth sanoo.
 Ylitarkastaja Venla Roth vastaa ihmiskaupparaportoinnista Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimistossa. Sasha Silvala / YLE
 Kun Suomen viranomaiset tekevät käännytyspäätöksiä, heidän pitäisi myös arvioida sitä, onko käännytettävillä riski joutua uudelleen ihmiskaupan uhreiksi. Arviossa pitäisi huomioida uhrin ja lasten tarpeet ja se, mitä apua uhrille on kohdemaassa tarjolla. Tämäkään ei yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan aina toteudu.
 Ihmiskaupan uhreiksi joutuneet ovat Rothin mukaan usein yksinhuoltajaäitejä, joilla on pieniä lapsia. Hän kantaakin huolta lasten asemasta käännytystilanteissa.
 – Millaisiin olosuhteisiin lapsi joutuu? Pääseekö hän terveydenhuoltoon, kouluun, onko asunto ja ruokaa? Roth kysyy.
 Rothin mielestä eduskuntavaalien alla poliitikkojen olisi syytä pohtia, pitäisikö ulkomaalaislakia muuttaa. Yhdenvertaisuusvaltuutettu on  suositellut eduskunnalle , että kynnystä myöntää ihmiskaupan uhrille oleskelulupa pitäisi madaltaa.
 Toisaalta kansainväliset sopimuksetkaan eivät vaadi Suomea antamaan oleskelulupaa kaikille ihmiskaupan uhreille.
 Maahanmuuttovirasto: "Olemme aloittaneet laillisuuden valvonnan"
 Maahanmuuttovirastossa Itohan Okundayen tapaus on huomattu. Ylijohtaja  Jaana Vuorio  toteaa Ylelle, ettei hän voi ottaa kantaa yksittäiseen tapaukseen.
 – Kun kriittistä palautetta tulee, otamme asian tarkasteluun ja katsomme, onko kaikki mennyt siinä säännöstömme ja sisäisten ohjeiden mukaan. Tämä on tällä hetkellä meillä käynnissä, Vuorio sanoo.
 Vuorion mukaan Maahanmuuttovirasto valvoo päätöstensä laatua ja laillisuutta, jotta päätökset olisivat yhdenmukaisia. Tarkoituksena on, että jos virheitä on tapahtunut, niitä ei tulisi enää jatkossa.
 Maahanmuuttovirastolla on ihmiskauppaan perehtyneitä asiantuntijoita, jotka pyrkivät varmistamaan päätösten yhdenmukaisuuden. Viime vuosina 34 nigerialaista on saanut ihmiskaupan uhreina oleskeluluvan Suomesta.
 – Lapsen edun arvioimisessa on aina kehittämisen varaa. Yritämme parhaamme, mutta se ei ole yksinkertaista. Lastensuojelun ammattilaiselta ei ole aina helppoa saada lausuntoa, Vuorio sanoo.
 "Viattomuuteni varastettiin minulta"
 28-vuotias Okundaye on kotoisin ihmiskaupan lähtökaupunkina tunnetusta Benin Citystä. Kouluikäisenä Okundaye siivosi toria auttaakseen köyhää perhettään saamaan toimeentulon.
 Okundayelle tarjoutui tilaisuus parempaan tulevaisuuteen, kun sukulainen tarjosi 15-vuotiaalle tytölle menolippua Eurooppaan ja työpaikkaa Italiassa. Salakuljettajat järjestivät hänelle väärennetyt paperit ja lentomatkat Norsunluurannikolta Tunisian kautta Espanjaan.
 Espanjasta Okundayen matka jatkui Italiaan, jossa karu totuus alkoi vähitellen paljastua.
 – Madame vei minut kadulle, jossa hän sanoi: "Sinun pitää kävellä täällä, tällaista työ on. Ja joudut maksamaan minulle 40 000 euroa", Okundaye kertoo.
 Katso Ulkolinjan dokumentti:

 Okundaye sanoo, ettei hänellä ollut muuta vaihtoehtoa kuin totella madamea eli parittajaa, joka pakotti hänet prostituutioon Napolin kaduilla. Muuten hänen perheensä olisi joutunut vaikeuksiin.
 – Itkin usein kadulla niiden kertojen jälkeen, koska se tuntui niin pahalta. Viattomuuteni ja teini-ikäni varastettiin minulta, hän sanoo.
 Okundaye sai viidessä vuodessa velkansa maksettua. Hän muutti pois Napolista ja yritti saada Italiasta apua ihmiskaupan uhrina, mutta tuloksetta.
 Nuori nainen odotti samalla lasta. Hän halusi aloittaa elämänsä puhtaalta pöydältä ja opiskella itselleen ammatin.
 Okundaye oli kuullut Suomen ilmaisesta koulutusjärjestelmästä ja päätti hakea Suomesta turvapaikkaa vuonna 2014.
 Ensimmäinen käännytys epäonnistui
 Okundaye yritettiin käännyttää Italiaan ensimmäisen kerran vuonna 2016. Tuolloin hän ja hänen kaksivuotias Suomessa syntynyt poikansa saivat ensimmäisen kielteisen oleskelulupapäätöksen.
 – Kolme poliisia ilmestyi yllättäen ovelleni ja käski alkaa pakata. Se oli todella stressaava tilanne, etenkin pienen lapsen kanssa, Okundaye muistelee.
 Perillä Italian poliisi kuitenkin laittoi Okundayen ja hänen poikansa samana päivänä paluukoneeseen Helsinkiin. Tieto käännytyksestä ei ollut kantautunut Italiaan asti.
 Suomessa Okundaye haki turvapaikkaa uudestaan ja sai jälleen kielteisen päätöksen syksyllä 2017. Tämän jälkeen hän haki oleskelulupaa sillä perusteella, että hän on joutunut ihmiskaupan uhriksi. Tuorein päätös liittyy tähän hakemukseen ja perustuu vuoden 2016 kielteiseen päätökseen.
 – En ole ollut viiteen vuoteen puhuttelussa. Miten päätöksen jonkun elämästä voi tehdä pelkän paperihakemuksen perusteella? Okundaye ihmettelee.
 Okundaye ei tiedä, mitä hänelle ja lapselle tapahtuu, jos heidät käännytetään. Turvaverkkoja Italiassa ei viiden vuoden jälkeen ole.
 – Pääseminen pois prostituutiosta on todella vaikeaa. Se vaatii Jumalan armoa. En halua enää koskaan palata siihen, Okundaye sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Yle ihmiskaupan alkulähteillä Nigeriassa: Madame lupasi unelmatöitä Euroopasta ja Rejoice uskoi, mutta todellisuus oli seksityötä Italian kaduilla
 Suomen käännyttämä Grace asuisi kadulla Afrikan ihmiskaupan keskuksessa ilman pohjalaisia hyväntekijöitään – "Pelkään kuollakseni entisiä parittajiani"
 Suomi päätti käännyttää perheenäidin Nigeriaan – syynä passin vanheneminen
 Katsottavissa Yle Areenassa:  Ulkolinja: Naiskaupan ytimessä
 Aiheesta muualla:
 Long Play:  Ihmiskauppaa Suomeen paenneita nigerialaisäitejä joutuu takaisin seksityöhön Italiaan
 Maahanmuuttovirasto:  Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmä

Nigerialaisesta Itohan Okundayesta tuli ihmiskaupan kasvot Suomessa, mutta nyt hänet käännytetään – jättääkö Suomi pakkoprostituution uhreja heitteille?


Helsingin käräjäoikeus on tuominnut Käpylässä joulukuussa kerrostaloasunnon palon aiheuttaneen miehen 3 vuoden ja 6 kuukauden vankeusrangaistukseen törkeästä kotirauhan rikkomisesta, pahoinpitelystä ja laittomista uhkauksista. Mies on määrätty pidettäväksi edelleen vangittuna.
 Lisäksi mies on tuomittu rikosten perusteella yhteensä 24 650 euron vahingonkorvauksiin asianomistajille ja 6 836,88 euron korvauksiin valtiolle oikeudenkäynnin kustannuksista. Tulipalosta johtuvat kerrostalon omistajan vahingonkorvausvaatimukset käsitellään myöhemmin erikseen, kun talon omistajan vahinkojen määrä on selvinnyt.
 Tuhotyö tapahtui joulukuussa 2018, ja samaan asianomistajaan kohdistunut pahoinpitely ajoittuu kevääseen 2018. Niiin ikään samaan asianomistajaan liittyvä laiton uhkaus puolestaan tapahtui 18.10-11.12. Uhkaukset ovat olleet tappouhkauksia.
 Tuhotyön ja kotirauhan rikkomisen kohteena on ollut kolmen asianomistajan kerrostaloasunto Helsingin Käpylässä. Asunto ja asianomistajien asunnossa ollut omaisuus on tuhoutunut tulipalossa pahoin.
 Syyte samassa yhteydessä tehdystä yhden asianomistajan murhan yrityksestä hylättiin, koska asianomistaja ei ole ollut asunnossa, kun vastaaja on tunkeutunut asuntoon ja tehnyt tuhotyön.
 Syyttäjän mukaan epäilty aiheutti Käpylässä kerrostaloasunnon palon, jotta entinen seurustelukumppani kuolisi. Alun perin poliisi epäili, että asuntoon heitettiin polttopullo, joka aiheutti tulipalon.
 Syytekirjelmän mukaan mies kiipesi asunnon parvekkeelle ja rikkoi parvekkeen lasin, jonka jälkeen murtautui sisälle ja sytytti tulipalon makuuhuoneeseen.
 Epäilty myöntää syyllistyneensä ainoastaan kotirauhan rikkomiseen ja pahoinpitelyyn.
 Mies ilmoittautui itse poliisille Kokkolassa, Keski-Pohjanmaalla.
 Asunto tuhoutui palossa täysin. Asunnon asukas oli tapahtuma-aikaan asunnossa, mutta onnistui pääsemään sieltä vahingoittumattomana naapuriasuntoon.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi tutkii Helsingin Käpylän rajua tulipaloa murhan yrityksenä – asuntoon heitettiin polttopullo
 Helsingin Käpylässä asunnon täysin tuhonnut mies vangittu – meni sisään katon ja parvekkeen kautta
 Helsingin Käpylän polttopulloiskusta epäilty on saatu kiinni – ilmoittautui poliisille Kokkolassa

Helsingin Käpylässä asunnon polttamalla tuhonnut mies on tuomittu vankeuteen ja vahingonkorvauksiin


Summary: Vain 40 saapui perjantaina kouluun Pietarsaaressa. Oppilaat protestoivat sisäilmaongelmia, joihin ei ole tartuttu.

Valtaosa Pietarsaaren ruotsinkielisen Oxhamnin yläkoulun 600 oppilaasta on perjantaina koululakossa. Vain 40 oppilasta saapui kouluun.
 Syynä ovat pitkään jatkuneet sisäilmaongelmat ja oppilaiden sekä opettajien oireilu.
 Jo torstaina kaikki oppilaat marssivat päivän päätteeksi ulos ja kävelivät banderollien kanssa Pietarsaaren torille. He luovuttivat kaupungille yli 750 ihmisen allekirjoittaman vetoomuksen, että koulu suljettaisiin ja oppilaille saataisiin uudet, terveet tilat.
 Koulun käytävällä oli perjantaina rauhallista. Ida-Maria Björkqvist / Yle
 Vanhemmat kokevat, että ainoa jäljelle jäänyt vaihtoehto oli koululakko, kertoo Kimmo Hoikkanen, yksi vanhemmista.
 – Asiasta on keskustelu monta kertaa ja ongelmia on ollut jo vuodesta 2000 lähtien. Tuli sellainen olo, että meitä ei muuten oteta vakavasti, vaikka oppilaita ja opettajia sairastuu. Nyt oli hetki tehdä jotain, sanoo Hoikkainen.
 Osa evakkoon hiihtoloman jälkeen, mutta se ei riitä vanhemmille
 Pietarsaaren kaupungin alkuperäinen suunnitelma oli, että koulun tiloja ei enää käytettäisi vuoden 2020 syksystä lähtien. Osa vanhemmista vaatii, että koko koulu on suljettava tämän vuoden syksyyn mennessä.
 Tällä viikolla Pietarsaari päätti, että osa opetuksesta siirretään muihin tiloihin hiihtoloman jälkeen ja eniten oireiluja aiheuttanut lisärakennus suljetaan.
 Vanhemmille tämä ei riitä.
 – Nyt on saatava pysyvä ratkaisu terveistä tiloista. Enää ei voida leikkiä ihmisten terveydellä. Lapsilla on oikeus käydä koulua vaarantamatta terveyttään ja opettajilla oikeus turvalliseen työpaikkaan, toteaa Hoikkanen.
 Osa koulun oppilaista ja opettajista kertoo kärsineensä jo pitkään sisäilmaoireista, muun muassa päänsärystä, toistuvista nuhista ja kuumeilusta.
 Terveystilanne on mennyt viime vuosina vain huonommaksi, sanoo rehtori Peter Lindqvist. Ida-Maria Björkqvist / Yle
 Oxhamnin koulun rehtorina kuusi vuotta työskennelleen Peter Lindqvistin mukaan joka vuosi jollakin on ollut terveysongelmia tai oireita. Vaikka muutoksia on tehty, parannusta tilanteeseen ei ole saatu. Suunta on ollut huonompaan päin, sanoo Lindqvist.
 – Koululakko on osoitus siitä, että mitta on tullut täyteen, kommentoi rehtori.
 Vanhempien edustajan Kimmo Hoikkasen mukaan suurin osa kouluviranomaisista on heidän puolellaan.
 – Nyt on saatava poliittiset päättäjät vakuuttuneiksi, että uudet tilat ovat ainoa ratkaisu.
 Uudet sisäilmanäytteet tiloista valmistuvat ensi viikolla. Tulokset ratkaisevat myös yläkoulun kohtalon eli sen, korjataanko rakennus vai rakennetaanko tilalle uusi.

Yli 500 oppilaan koululakko Pietarsaaressa on viimeinen hätähuuto: "Meitä ei oteta vakavasti, vaikka ihmisiä sairastuu"


Summary: Molempien eläkeyhtiöiden kiinteistöt kannattivat.

Työeläkeyhtiö Ilmarisen kertoo tiedotteessaan sijoitusten tuotto painuneen -1,4 prosenttiin viime vuonna. Kaikkiaan yhtiön sijoitusvarallisuuden arvo oli 46 miljardia euroa.
 Toimitusjohtaja  Jouko Pölösen  mukaan maailmantalouden kasvu oli ripeää, vaikka laajeneva kauppasota ja rahapolitiikan kiristyminen heikensivät näkymiä.
 – Syyskuuhun asti tuottokehitys oli kaikissa omaisuusluokissa pääosin positiivista, mutta viimeisellä vuosineljänneksellä osakemarkkinat kääntyivät laajasti laskuun, Pölönen sanoo tiedotteessa.
 Osakesijoitusten osuus Ilmarisen sijoitussalkussa oli vuoden lopussa 43 prosenttia, ja niiden yhteenlaskettu tuotto oli -3,6 prosenttia. Listatut osakkeet olivat vaikeuksissa, mutta listaamattomat osakesijoitukset ja pääomasijoitukset tuottivat hyvin.
 Korkosijoitusten osuus Ilmarisen sijoitussalkusta oli 38 prosenttia, ja niiden tuotto oli plus miinus nolla. Kiinteistösijoitukset sen sijaan tuottivat 6 prosenttia, eli varsin hyvin. Niiden osuus Ilmarisen sijoitusomaisuudesta oli 13 prosenttia.
 Varman sijoitustuottojen kehitys oli viime vuonna vaihtelevaa
 Varman sijoitusten hiilijalanjälki jatkoi pienenemistään, kertoo yhtiö tiedotteessaan.
 Eläkeyhtiö Varman sijoitusten tuotto oli viime vuonna 2 prosenttia miinuksen puolella. Yhtiön sijoitusten markkina-arvo oli loppuvuodesta 44 miljardia euroa, kun vuotta aiemmin se oli hieman yli 45 miljardia euroa.
 Vuonna 2017 sijoitusten tuotto oli 7,8 prosenttia.
 Myös vakavaraisuuspääoma pieneni noin 2 miljardilla eurolla 9,6 miljardiin euroon, eli se on yhä yli puolitoistakertainen vakavaraisuusrajaan verrattuna.
 ‒ Varman sijoitustuottojen kehitys vuonna 2018 oli vaihteleva. Erityisesti loppuvuodesta osakekurssit painuivat kuitenkin yleisesti, ja viimeinen neljännes käänsi Varman koko vuoden sijoitustoiminnan tuoton negatiiviseksi, kertoo toimitusjohtaja  Risto Murto  tiedotteessa.

Eäkeyhtiöiden Ilmarisen ja Varman sijoitustuotot putosivat miinukselle


Summary: Rakennuksen rakenteet ovat painuneet merkittävästi ja niissä on vakavia halkeamia.

Metropolian koko Leppävaaran kampus suljetaan mahdollisimman nopeasti, kerrotaan oppilaitoksen sisäisessä tiedotteessa.
 Ylen saaman tiedotteen mukaan rakennuksen rakenteet ovat painuneet merkittävästi ja niissä on vakavia halkeamia.
 Leppävaaran älykkäiden ratkaisujen kehittäjäkampuksella on noin 3000 opiskelijaa ja 140 työntekijää. Kiinteistön omistaa Espoon kaupunki, joka päättää tänään tai myöhemmin rakennuksen mahdollisesta käyttökiellosta turvallisuussyistä.
 Tiedotteessa todetaan, että kiinteistön omistajilla on ollut tieto rakennuksen kantavien rakenteiden vauriohistoriasta jo vuodesta 2004 alkaen. Kohteessa on tehty kymmenen vuoden aikana useita kuntotutkimuksia ja seurattu siirtymä- ja painumamittauksilla rakennuksen liikkeitä.
 – Tähän mennessä saamamme tiedon mukaan ja varmistaaksemme opiskelijoiden ja työntekijöiden turvallisuuden, haluamme rajoittaa rakennuksen käyttöä ja hallitun tyhjentämisen suunnittelu on aloitettava heti, Espoon kaupungin rakennusten hankkimisesta ja ylläpidosta vastaavan Tilapalvelut-liikelaitoksen toimitusjohtaja Maija Lehtinen sanoo tiedotteessa.
 Tilojen käyttörajoite tarkoittaa, että kampuksen toiminnot joudutaan siirtämään mahdollisimman pian muualle.
 Ammattikorkeakouli sai tiedon rakennuksen tilasta Espoon kaupungilta eilen torstaina.

Metropolia ammattikorkeakoulun koko Leppävaaran kampus suljetaan mahdollisimman nopeasti


Summary: Katalaanipuolueet vetivät tukensa vähemmistöhallitukselta. Sosialistien johtama hallitus on ollut vallassa kahdeksan kuukautta.

Espanjassa järjestetään ennenaikaiset parlamenttivaalit huhtikuun lopussa. Pääministeri  Pedro Sanchez  ilmoitti asiasta aamupäivällä.
 Sosialisteja edustavan Sanchezin vähemmistöhallitus oli kolmas koalitio neljän vuoden sisällä.
 Se ajautui aiemmin tällä viikolla vaikeuksiin, kun sen budjettiesitys ei mennyt parlamentissa läpi. Hallituksen jatko ei ollut sen jälkeen enää mahdollinen.
 Hallituksen tie katkesi, kun katalaanipuolueet vetivät siltä tukensa keskiviikon budjettiäänestyksessä.
 Katalaanipuolueet suivaantuivat siitä, että itsenäisyyttä ajavia katalaanijohtajia vastaan nostettiin oikeudessa syytteet vuoden 2017 tapahtumista.
 Separatistijohtajat tahtovat irrottaa Katalonian Espanjasta.

Espanjaan ennenaikaiset parlamenttivaalit – horjuva hallitus kompastui Kataloniaan


Summary: Seitsemäs Risto Räppääjä -sarjan elokuva poikkeaa tavallisista suomalaisista elokuvista siinä, että siinä on ollut mukana koreografi. Risto Räppääjä ja pullistelija on pullollaan tanssinumeroita ja liikuntatempauksia.

Uusi Risto Räppääjä -elokuva on siitä poikkeuksellinen, että läpi elokuvan on käytetty koreografia. Elokuva satsaa tanssiin ja liikkeeseen.
 Elokuva on tarkkaan koreografioitu, kertoo elokuvan koreografi  Reija Wäre .
 – Tässä työssä sai tilaisuuden käyttää hyvin erilaisia liikkeitä. Mukana on isoa tanssikohtausta, josta löytyy väriä, vauhtia ja paljon ihmisiä. Toisaalta teimme ihan arkiliikkeestä syntyvää, tunteeseen pureutuvaa liikettä.
 Sinikka ja Tiina Nopolan kirjoihin perustuvan elokuvasarjan seitsemännessä osassa  Risto Räppääjä ja pullistelija  on myös uusi ohjaaja ja uudet näyttelijät.  Markus Lehmusruusun  ohjaamassa elokuvassa näyttelevät esimerkiksi  Silmu Ståhlberg ,  Lumi Kallio ,  Pamela Tola ,  Ylermi Rajamaa  ja  Timo Lavikainen .
 Elokuvassa Risto pääsee lomalle liikunnalliseen lomakeskukseen. Huolettomat lomapäivät ovat kuitenkin mennyttä, kun paikalle täräyttävät voimailukisoissa kilpailevat poika ja isä. Risto on kateellinen huomion varastaville pullistelijoille.
 Koreografin vinkeillä oli elokuvissa kysyntää
 Pullistelijaisää näyttelevä Timo Lavikainen ei ole juuri elokuvien puitteissa törmännyt koreografin kanssa työskentelyyn. Teatterin puolella koreografi on usein mukana opastamassa esimerkiksi tanssiliikkeissä tai stunttikaatumisissa.
 – Koreografi antaa hyviä vinkkejä, vaikka luvassa ei olisi tanssiakaan. Elokuva ja etenkin komedia rakentuvat rytmille. Jos vitsi tulee sekunnin myöhässä, ei se enää naurata. Kaikki liike on olennainen osa elokuvan illuusiota.
 Lavikainen arvelee, että elokuvatuotannossa koreografin mukaan ottaminen on rahakysymys.
 Kotimaisten eturivin artistien kuten  Sannin ,  Cheekin  ja  Antti Tuiskun  kanssa työskennellyt koreografi Wäre muistuttaa, että koreografia on paljon muutakin kuin tanssia. Koreografiaa voi olla mikä tahansa ilmaistu liike kävelemisestä istumiseen.
 Uudessa Risto Räppääjä -elokuvassa liikutaan ahkerasti.  Jouko Piipponen / Solar Films
 Lavikainen pelkäsi tanssimista, koska opettaja tölväisi häntä aikanaan
 Tanssi oli Lavikaiselle suurin haaste elokuvanteossa. Lavikaisen tanssikammo juontuu yläasteelle paritanssiharjoituksiin. Opettaja tölväisi musiikista innostunutta Lavikaista kommentoimalla, että eivät muusikot osaa tanssia.
 – Näin 30 vuoden jälkeen alan päästä sen yli, mutta muistan sen aina. 14–15-vuotiaalle pojalle tanssi ja vastakkaisen sukupuolen kohtaaminen lähekkäin voivat muutenkin olla herkkiä juttuja. Aika epävarmaksi tuollainen kommentti tekee.
 Lavikainen kertoo, että nuoruudenkokemus on jättänyt jälkensä niin, että hän tahtoo yhä tehdä hankalassa paikassa kaikesta vitsin. Komediallisissa hahmoissa on kömpelyyttä.
 Spontaanin näköinen liike vaatii kiivasta harjoittelua
 Risto Räppääjä ja pullistelija  -elokuvassa Lavikainen pääsi kokeilemaan monenlaista liikettä tanssista ihmispyramidiin. Näyttelijä sai ottaa oppia nuoremmastaan, sillä pullistelijapoikaa näyttelevä  Eelis Kesäläinen  on maajoukkuetason telinevoimistelija ja parkourin harrastaja.
 Elokuvan tanssikohtauksissa näkyy Hollywood-musikaalien esimerkki. Koreografi Wäreelle elokuvassa oli tärkeää, että liike kuuluu kaikille. Nuorimman ja vanhimman tanssijan ikäero on elokuvassa 50 vuotta.
 Erityisesti elokuvan avaava iso tanssinumero oli haastava.
 – Olimme hyvin kuumalla aukiolla aamukymmenestä iltakuuteen. Liikkeitä toistettiin ja toistettiin. Elokuvan kaikkien sekuntien eteen on tehty paljon töitä. Suuri osa harjoittelusta on toistoa, jonka tarkoitus on saada aikaan se yksi hetki, joka näyttää spontaanilta, Wäre kertoo.

Näyttelijä Timo Lavikainen joutui nuorena liikunnanopettajan silmätikuksi – uudessa Risto räppääjä -elokuvassa näyttelijä jo uskaltaa tanssia muiden mukana


Summary: Yritysten lounasmarkkinat ovat pitkälti isojen ketjujen hallussa. Poikkeuksiakin löytyy, kuten Raahen terästehtaalta.

Henkilöstö- ja laitosruokalat, ateriapalvelu

Tästä on kyse Raahen terästehtaan ruokalaosuuskunta perustettiin vuonna 1975. Nykyään se vastaa noin 2 500 työntekijän ruokahuollosta. Myös Helsingissä ABB:n tehtailla toimii iso osuuskuntaruokala. Harva yritys vastaa itse henkilökuntansa työmaaruokailusta.
 Raahen terästehtaan ruokalassa on pihvipäivä. Keittiössä paistetaan tänään yli tuhat sveitsinleikettä. Lisäksi leivotaan, pestään vihanneksia, paistetaan ahvenfileitä, valmistellaan huomisen uunimakkara-annoksia ja totta kai tiskataan.
 Vaikka liha- ja makkara-annokset teettävätkin töitä, niin aiemmin niitä tehtiin vielä useammin, kertoo ruokalaosuuskunnan ravitsemuspäällikkö  Pirjo Ollila  yli 40 vuoden työkokemuksella.
 – Nykyään menee enempi kala-, kasvis- ja broileriruokia. Ennen oli liha- ja makkararuokia erittäin paljon. Mutta yksi on ylitse muiden – hernekeitto ja lätyt torstaisin. Niitä ei voita mikään.
 Työntekijöiden omistama henkilöstöravintola
 Ollila jää eläkkeelle tänä keväänä. Hän aloitti Rautaruukilla kesäkuussa 1976, jolloin ruokala oli ehtinyt toimia noin vuoden ajan. Paljon on muuttunut vuosikymmenten varrella.
 – Esimerkiksi tilat ovat menneet uusiksi, ja teknologia on helpottanut työtä niin keittiössä kuin toimistossakin, Ollila toteaa.
 Leipomotyöntekijä Ulla Leinonen ja ravitsemuspäällikkö Pirjo Ollila ovat olleet työkavereita 35 vuoden ajan. Marko Väänänen / Yle
 Ruokalaosuuskunnan omistavat työntekijöiden ammattiosastot. Ruokalassa on yli 30 työntekijää, jotka vastaavat parin tuhannen työntekijän työmaaruokailusta.
 – Ruokala on erittäin tärkeä henkilöstön hyvinvoinnin kannalta ja uskon, että panoksemme näkyy tehtaan alueella, ravitsemuspäällikkö Ollila arvioi.
 Ruokailu katkaisee työpäivän mukavasti.  Jarkko Matkala
 Terästehtaan työntekijämäärän väheneminen näkyy myös keittiössä. Rautaruukin aikaan tehtaalla oli enimmillään noin 4 000 työntekijää ja ruokalassa lähes 50 työntekijää.
 Ruokala kokoaa metallimiehet saman pöydän ääreen
 Tehdasalueella etäisyydet ovat pitkät. Töitä tehdään noin 500 hehtaarin alueella, mutta kun lähdetään syömään, suunnaksi otetaan ruokala. Tähän on totuttu yli 40 vuoden aikana.
 Ruokala on tuttu paikka Pekka Eskolalle ja Arto Pyhtilälle, jotka ovat työskennelleet terästehtaalla yli 30 vuotta. Marko Väänänen / Yle
 Valsaamon laitosmiehet  Pekka Eskola  ja  Arto Pyhtilä  käyvät päivittäin henkilöstöravintola Helgessä eli tutummin ruokalassa.
 – Kyllä tämä on tärkeää, sellainen sosiaalinen tapahtuma, kun näkee muitakin tuttuja kuin vain oman yksikön työkavereita, toteaa yli 30 vuotta tehtaalla työskennellyt Eskola.
 Moni yritys on ulkoistanut keittiönsä viimeisen kymmenen vuoden aikana.  Timo Lappi
 Pyhtilällä työhistoriaa on vielä muutama vuosi enemmän. Hänen mukaansa ruokalan tarjonta on monipuolistunut menneistä vuosikymmenistä.
 – Ennen lisukkeina ei paljon muuta ollut kuin puolukkaa ja suolakurkkua, mutta nyt niitä on paljon enemmän ja hyvät salaattipöydät.
 Pyhtilä tuumaa vielä, että kyllä työmies keitollakin pärjää.
 Tehtaanjohtaja Jarkko Matkala tuntee ruokalan jo yli 20 vuoden takaa, kun hän tuli töihin Rautaruukille. Marko Väänänen / Yle
 Myös tehtaanjohtaja  Jarkko Matkala  nostaa esille ruokalan sosiaalisen tärkeyden.
 – Tämä on hyvä paikka vaihtaa kuulumisia, ja ruokailu katkaisee työpäivän mukavasti. Myös tieto liikkuu, tämä varmaan onkin meidän tehokkaimpia tiedotuskanavia, hän naurahtaa.
 Osuuskunta voitti kilpailutuksen
 Yritysten tai työntekijöiden omistamat työmaaruokalat ovat vähentyneet Suomessa, mutta esimerkiksi useissa elintarvike- ja lihateollisuuden yrityksissä keittiö on vielä omissa käsissä.
 Kaikkiaan suunta on kuitenkin ollut selkeä ulkopuolisen yrityksen ruokapalveluihin, kertoo valtakunnallisen Matkailu- ja ravintolapalvelut -yhdistyksen toimitusjohtaja  Timo Lappi .
 – Tiedän yksittäisiä yrityksiä, jotka vielä huolehtivat itse työmaaruokailusta, mutta kyllä se hyvin harvinaista nykyään on. Moni yritys on ulkoistanut keittiönsä viimeisen kymmenen vuoden aikana, Lappi kertoo.
 Harva yritys vastaa enää nykyään henkilöstönsä työmaaruokailusta.  Marko Väänänen / Yle
 Raahen terästehtaallakin ruokalaosuuskunta oli lähellä loppua 1990-luvulla, kertoo ravitsemuspäällikkö Pirjo Ollila.
 – Pystyimme tuolloin kuitenkin osoittamaan kannattavuutemme ja kilpailukykymme tehtaalle ja verottajalle.
 Henkilöstöravintolat eivät kilpaile vain keskenään.  Timo Lappi
 Viime vuosina vastaavia tilanteita ei ole enää ollut, eikä välttämättä ole tulossakaan.
 – Kyllähän ketjut saattavat olla kiinnostuneita, mutta niin kauan kuin toiminta kehittyy ja meillä on yhteinen visio, ei ole mitään syytä muuttaa mallia, kertoo tehtaanjohtaja Jyrki Matkala.
 ABB:n osuusruokala täyttää 80 vuotta
 Raahen terästehtaan ruokala ei ole ainoa laatuaan, mutta se on suurimpia. Suomessa on vielä useita ruokalaosuuskuntia etenkin kone-, paperi- ja telakkateollisuudessa. Keittiöiden koko vaihtelee muutamasta työntekijästä pariinkymmeneen.
 Pitäjänmäen osuusruokala vastaa ABB:n Helsingin työntekijöiden ruokahuollosta. Näin on ollut jo kohta 80 vuotta, sillä osuuskunta on perustettu lokakuussa 1939.
 Nykyään osuuskunnan omistajia ovat yhtiön Helsingin yksiköiden yli 2 000 työntekijää, jotka ovat maksaneet kahden euron osuusmaksun.
 –Tuolla maksulla työntekijät saavat liittymislahjana ruokakupongin eli voittoa tulee heti, naurahtaa osuuskunnan toimitusjohtaja  Hanna Linnala .
 ABB:n osuusruokalan listalla on päivittäin niin sanottu kevyempi ruokavaihtoehto. Osuuskunnan toimitusjohtaja Hanna Linnalan mukaan työntekijät ovat aiempaa kiinnostuneempia ruoan terveellisyydestä.  Hanna Linnala
 Osuuskunnan jäsenyys tuo muitakin ruokailun hintaan ja sujuvuuteen liittyviä etuja. Tärkeää on myös ruokalan luoma yhteishenki, Linnala arvioi.
 – Pyrimme sitouttamaan asiakkaamme ja moni, varsinkin pitkään töissä ollut, kokee tämän omaksi paikakseen, Linnala toteaa.
 Miljarbisneksestä käydään kovaa kilpailua
 Matkailu- ja ravintola-alan arvion mukaan lounasruokailussa liikkuu vuosittain Suomessa yli 2 miljardia euroa. Henkilöstö- ja opiskelijaravintoloiden osuus on noin neljännes eli yli 500 miljoonaa euroa.
 Alan kilpailu on kovaa. "Kympin" lounaassa kustannusten pitää olla kurissa ja tuotteen kunnossa, arvioi Matkailu- ja ravintolapalvelujen toimitusjohtaja Timo Lappi.
 – Kustannustason huomioiden suomalaiset saavat lounasaikaan erinomaista ja edullista ruokaa. Henkilöstöravintolat eivät kilpaile vain keskenään, vaan myös muiden lounasta tarjoavien ravintoloiden kanssa.
 Valtakunnallisten lounasketjujen ravintolat ovat usein avoimia myös muille kuin yritysasiakkaille. Risto Ukkonen / Yle
 Suomen suurin henkilöstöravintolaketju on Fazer Food Services, jolla on Suomessa noin 600 ravintolaa ja yli 3 000 työntekijää. Yhtiön suurin yritysravintola toimii Uudenkaupungin autotehtaalla, jossa on yli 4 000 työntekijää.
 Fazer Foodin asiakkuusjohtaja  Jiri Luodon  mukaan isot kohteet ovat kiinnostavia ja työläitä, mutta myös palkitsevia.
 – Kun asiakasmäärä lisääntyy, panokset kasvavat. Pystymme tarjoamaan pelkän ravintolan lisäksi laajemman palvelupaketin. Henkilöstöllekin isot kohteet tarjoavat mielenkiintoisia urapolkuja esimerkiksi johtamiseen liittyen.
 Seuraavaksi suurin ravintolayhtiö on Sodexo, jolla on noin 300 ravintolaa Suomessa. Kahden jätin takana tulevat Antell ja ISS Catering Services, joilla kummallakin on noin sata ravintolaa.
 Viinereitä ja teräsrullia
 Palataan vielä SSAB:n terästehtaalle Raaheen.
 Sulaa metallia, isoja työkoneita, raskaita teräsrullia ja kahden kämmenen kokoisia viinereitä. Ihan heti ei tulisi mieleen, että tehdasalueelta löytyy oma leipomo.
 Raahen terästehtaan leipomossa paistetaan päivittäin satoja viinereitä ja munkkeja. Leipomossa tehdään myös leivät, leivokset ja ennakoon tilattavat täytekakut. Marko Väänänen / Yle
 Leipomossa on jo vuosikymmenten ajan tehty kaikki ruokalan leipä- ja leivonnaistuotteet lukuun ottamatta gluteenittomia valmisteita.
 – Niiden tekeminen vaatisi oman tilansa ja aikansa, toteaa yli 25 vuotta ruokalan leipomossa työskennellyt  Ulla Leinonen .
 Aikaa kahden työntekijän leipomossa tarvitaan, sillä esimerkiksi joulun aikaan siellä paistettiin 17 000 joulutorttua.

Terästehtaan ytimessä sykkii työntekijöiden omistama ruokala, joka on harvinainen poikkeus henkilöstöravintoloiden joukossa


Summary: Espoolainen Flexound on kehittänyt äänentoistolaitteen, joka tuo tuntoaistin mukaan musiikin tai elokuvan ääniraidan kuunteluun. Lisensoimalla innovaatiota pikkuputiikki voi mullistaa autojen ja elokuvateattereiden äänimaailman.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Suomalaiskeksintö lupaa mullistaa katselu- ja kuuntelukokemuksen. Humu-tyyny soi. Ja soinnin lisäksi se värisee.
 Hurisevasta terapiatyynystä täräyttävään elokuvakokemukseen
 Flexoundin teknologiajohtajan, akustiikan tohtorin  Jukka Linjaman  vaimo  Mirja  työskenteli toimintaterapeuttina. Hän kaipasi työhönsä autistien apuna työkalua, joka kulkisi helposti mukana ja pystyisi toistamaan erilaisia ääniä vaihtelevista lähteistä.
 Linjama makoili kolme viikkoa riippumatossa, kunnes idea syntyi.
 Pehmeiden materiaalien käyttö äänentoistossa on espoolaisen Flexoundin käänteentekevä oivallus. Teknologiajohtaja Jukka Linjama on joutunut rakentamaan mittalaitteetkin itse.  YLE / Mårten Lampén
 Oivallus vaati ymmärrystä soitinrakennuksesta. Esimerkiksi viulu soidessaan pumppaa puurakenteellaan ympäröivää ilmaa.
 – Me vain pumppaamme mekaanista soitinta, joka on pehmeiden rakenteiden sisällä, selittää Linjama.
 Hoitotarkoitukseen kehitetty terapiatyyny  Taikofon  täytyi kääntää nopeasti suuremman yleisön kuluttajatuotteeksi.
 Humu -tyyny onkin herättänyt audiofiilit eri puolilla maailmaa. Hitaasti, tosin.
 Toimitusjohtaja  Mervi Heinaron  ongelma on ymmärrettävä.
 – Humua kun on aika vaikea sanoin kuvailla, se pitää päästä kokemaan.
 Peking, Mäntyharju, maailma
 Äänentoiston kuluttajamarkkinoille on pitkä matka Espoon Suomenojalta. Mutta lisätyn äänen kokemusta voi jakaa helposti vaikkapa elokuvissa.
 "Tekniikallamme elokuvateatterin jokaiseen tuoliin räätälöidään paras mahdollinen äänentoisto" vakuuttaa Mika Oesch, Flexoundin elokuvat ja teatteri -toimialan johtaja. Tässäkin käytössä pannaan pehmeät materiaalit värähtelemään.  YLE / Mårten Lampén
 Heiluvia ja täriseviä istuimia on ennenkin pultattu elokuvateattereihin, mutta ääniraita niihin täytyy rakentaa erikseen. Flexoundin tuoli tuottaa kaikki äänet - bassotärähdyksiä myöten - olemassa olevasta miksauksesta.
 – Yhdessä elokuvateatterikaiuttimien kanssa jokaiseen istuimeen muodostuu oma äänikupla, selittää  Mika Oesch , elokuvat ja teatteri -toimialan johtaja.
 Yritys on ehtinyt tuunata elokuvateatterin istuimia Kiinan pääkaupungissa Pekingissä.
 Helmikuun puolivälissä avautui maailman ensimmäinen kaupallinen elokuvateatteri, johon tulee 20 Flexoundin tekniikalla varustettua istuinta. Teatteri on luonnollisesti Suomessa, mutta yllättävän kaukana isoista yleisöistä, Kino Mäntyharju.
 Autossa istutaan jo valmiiksi tuolissa
 Elokuvateatterista haetaan elämyksiä vapaaehtoisesti. Autossa istutaan usein pakosta eikä musiikista tai puhelimen kautta kuuluvasta puheesta tahdo aina saada selvää.
 Värähtelevä äänityyny Humu niskan takana pääsee yksityiseen kuuntelu- ja tuntemuskuplaan. "Melkein kuin kuulokkeet, mutta parempi," luonnehtii tyynyä viikon verran testannut toimittaja Matti Toivonen.  YLE / Mårten Lampén
 Toimitusjohtaja Heinaro kävikin tammikuussa kuluttajaelektroniikan CES 2019 -messuilla Las Vegasissa kertomassa, kuinka Flexoundin tekniikka parantaa kuuluvuutta melun keskellä.
 Yhteistyökumppanina oli Suomesta Saksaan 2015 myyty  Elektrobit , joka on osa autoteollisuuden alihankinnan jättiläistä,  Continentalia .
 Autotehtaat asentavat miljoona istuinta päivässä.
 – Ei meidän tarvitse saada montaakaan euroa joka sadannesta tai tuhannennesta tuolista, niin se on miljardibisnes, laskee Heinaro.

Suomalaisen insinöörin neronleimaus Humu täristää musiikin eloon - Keksintö on piilotettu myös elokuvateatterin penkkiin ja auton istuimeen


Summary: Poliisi aloitti kesällä esitutkinnan Alma Media -konsernissa tapahtuneessa päätoimittajan valintaan liittyvässä työsyrjintäepäilyssä.

Sisä-Suomen poliisi on saanut valmiiksi esitutkinnan tamperelaiseen Aamulehteen kohdistuneessa työsyrjintäepäilyssä.
 Juttu siirtyy syyttäjälle syyteharkintaan.
 Asiat siirtyvät syyttäjän syyteharkintaan rikosnimikkeellä työsyrjintä. Epäiltyjä on kaksi ja asianomistajia myös kaksi, kertoo rikosylikomisario  Jari Kinnunen .
 Poliisi alkoi viime heinäkuussa  tutkia Aamulehden päätoimittajan valintaprosessia.
 Valtioneuvoston viestintäjohtaja  Päivi Anttikoski  kertoi kesällä  Suomen Kuvalehden artikkelissa , että hänen rekrytointinsa Aamulehden päätoimittajaksi katkesi äitiyteen viime vuoden lopulla. Aamulehteen valittiin uutta päätoimittajaa vuoden 2017 lopulla.
 Anttikosken mukaan hänen palkkaamisensa torppasi rekrytointiprosessin viimeinen, Alma Median toimitusjohtaja  Kai Telanteen  kanssa käyty haastattelu. Siinä Anttikoski kertoi, ettei hänen perheensä muuta Tampereelle.
 Poliisi kirjasi itse ilmoituksen Anttikosken haastattelun ja siitä nousseen keskustelun jälkeen. Myöhemmin poliisi kertoi, että se epäilee työsyrjintää toisenkin Aamulehden päätoimittajakandidaatin kohdalla.
 Alma Media ja toimitusjohtaja Kai Telanne kiistivät syrjinnän.  Alma Median mukaan  Anttikoskea ei ole koskaan pidetty varsinaisena ykkösehdokkaana päätoimittajan tehtävään.
 Poliisi on ollut vaitonainen esitutkinnan aikana. Se ei ole esimerkiksi kertonut, ketkä ovat epäiltyjä.
 Vuonna 2015 korkein oikeus tuomitsi Alma Median toimitusjohtajan Kai Telanteen  sakkoihin työsyrjinnästä . Lapin Kansan päätoimittajaksi valitun  Johanna Korhosen  työsuhde peruttiin 2008 sen jälkeen, kun Telanne sai tietää Korhosen puolison olevan nainen.
 Lue lisää:
 Tutkinnanjohtaja Alma Median syrjintäepäilystä: "Kuulustelussa tuli ilmi seikkoja, joiden perusteella tässä vaiheessa on syytä epäillä rikoksen tapahtuneen"
 Poliisi epäilee työsyrjintää toisenkin Aamulehden päätoimittajakandidaatin kohdalla – Telanne ei ole ainoa epäilty
 Poliisi alkaa tutkia Aamulehden päätoimittajan valintaprosessia – poliisi kirjasi itse ilmoituksen
 Alma Median Telanne Lännen Medialle: Anttikoski ei ollut finalistien joukossa Aamulehden päätoimittajaksi

Aamulehden työsyrjintäepäily syyteharkintaan: Kaksi epäiltyä ja kaksi epäiltyä uhria


Summary: Tutkittava hoito kouluttaa immuunipuolustusta vaimentavia makrofageja ja herättää syövän laiskistuttamat tappaja-T-solut tuhoamaan syöpää.

Nyt tutkittava immunoterapeuttinen vasta-ainehoito uudelleenkouluttaa puolustusta vaimentavia makrofageja ja herättää syövän hidastamat tappaja-T-solut tuhoamaan syöpää.
 Yksi syy monien syöpähoitojen epäonnistumiseen on syöpien kyky vaimentaa immuunipuolustusta.
 Siinä niitä auttavat niin sanotut syöjäsolut, eli makrofagit, jotka voivat sekä herättää että vaimentaa immuunipuolustusta.
 Tutkijat ovat tutkineet Clever-1-molekyylin toimintaa. Ryhmä on aiemmin havainnut sen säätelevän valkosolujen liikkumista kudoksesta toiseen.
 Tutkimuksessa havaittiin, että Clever-1-molekyylin toiminnan häiritseminen aktivoi syöpää tuhoavaa immuunipuolustusta erittäin voimakkaasti.
 Häiritsemällä molekyylin toimintaa, immuunipuolustusta vaimentavat makrofagit saatiin uudelleenkoulutettua herättämään syöpää tuhoava immuunipuolustus.

Turun yliopiston tutkima syöpähoito vahvistaa syövän lamannutamaa immuunipuolustusta


Summary: Maiden välinen sanasota sai Ranskan vetämään viikko sitten lähettiläänsä takaisin Pariisiin.

Ranskan ja Italian väliset diplomaattiset suhteet palasivat perjantaina lähemmäs normaalia, kun Ranska ilmoitti lähettävänsä suurlähettiläänsä takaisin asemapaikalleen.
 – Hän palaa tänään Roomaan, Ranskan eurooppaministeri  Nathalie Loiseau  kertoi ranskalaiselle RTL-radiolle.
 Ranska kutsui viime viikolla Italian-suurlähettiläänsä takaisin Pariisiin neuvonpitoa varten. Ranskan ulkoministeriön mukaan syynä olivat italialaisten poliitikkojen maahan kohdistamat perusteettomat hyökkäykset ja väitteet.
 Kyseessä oli ensimmäinen kerta sitten toisen maailmansodan, kun Ranska veti edustajansa pois Italiasta.
 Maiden suhteita on kiristänyt viime aikoina muun muassa kiistely maahanmuutosta. Italian populistihallitus on halunnut rajoittaa siirtolaisten pääsyä maahan ja estää Ranskaa palauttamasta heitä Italian maaperälle.
 Lue lisää:
 Ranska kutsui lähettiläänsä Italiasta kotiin neuvonpitoon – syynä "ennenkuulumattomat hyökkäykset"

Ranskan suurlähettiläs palaa Italiaan


Summary: Suomenlahdelle on virrannut poikkeuksellisen paljon levien ruokaa Itämeren syvistä vesistä.

Suomenlahden levätilanteeseen vaikuttaa entistä enemmän koko Itämeren huono tila.
 Suomenlahti on tällä hetkellä Suomen ympäristökeskuksen arvion mukaan ajankohtaan nähden poikkeuksellisen huonossa kunnossa. Tilan heikkenemiseen vaikuttaa eteläisemmältä Itämerelta, niin sanotulta pääaltaalta Suomenlahteen työntyneet runsaat määrät ravinteita.
 Keskuksen tutkijat ovat palanneet talven seurantamatkalta Itämereltä ja löytäneet entistä huonomassa kunnossa olevan Itämeren pääaltaan. Pääaltaan entistä laajemmat hapettomat tai lähes hapettomat pohjat johtuvat mereen pitkän ajan aikana valuneista ravinteista meren rantavaltioista.
 Pääaltaan pohjien heikentynyt kunto vaikuttaa seurantamatkan perusteella entistä selvemmin myös Suomenlahdella ja laajemmin Suomen eteläisillä merialueilla. Alueet ovat poikkeuksellisen huonossa kunnossa. Suomenlahden syvät pohjat ovat monin paikoin hapen puutteessa käytännössä kuolleita tai vähähappisia.
 Puhtaampiin vesiin menee vielä vuosikymmeniä, jopa vuosisata
 Suomi ei voi kehitykselle yksin mitään. Seurantamatkan tulosten mukaan pääaltaalta on tullut lisää ravinteikasta ja suolaista vettä myös Suomen aluevesille, pääasiassa Suomenlahdelle. Fosfaattiravinteet eivät ole kuitenkaan sekoittuneet niin hyvin pintavesiin, kuin kaksi vuotta sitten. Silloin ennakoitiin erittäin runsaita leväkukintoja, mutta kukinnot jäivät melko pieniksi viileän kesän takia.
 Uuden Itämeren merentutkijoiden  tutkimuksen  mukaan ilmiö on osa meren huonoa tilannetta. He arvioivat, että muun muassa Suomenlahti on hyvässä kunnossa aikaisintaan vuonna 2060. Itämeren pääaltaan tilanne paranee paljon hitaammin, mutta sen vaikutus Suomenlahteen heikkenee.
 Selvimmin huono tilanne näkyy leväkukintoina, jotka voivat olla laajoja myös ensi kesänä.
 – Meillä on ihan sama tilanne nyt kuin viime vuonna. Ei hyvältä näytä. Voisi sanoa, että toivotaan viileää kesää, vanhempi tutkija  Pekka Kotilainen  Suomen ympäristökeskuksesta hahmottelee tilannetta seurantamatkan jälkeen.
 Osa runsaista ravinnemääristä johtuu Kotilaisen mukaan viime kesän runsaista levistä, jotka ovat hajonneet ja vajonneet kasvimössönä merenpohjille. Kuolleiden levien vajoaminen on paikallisesti osa niin sanottua  sisäistä kuormitusta . Kuormitus kulkee pääosin niin, että pohjaan kertyy elävää materiaa, joka kuluttaa pohjakerrosten happea. Hapettomissa oloissa vapautuu veteen uusia ravinteita.
 Suomen omat päästöt jäävät toiseksi
 Pääaltaan pohjat etenkin meren syvimmässä kohtaa Gotlannin syvänteessä ovat olleet jo pitkään ravinteiden liiallisen määrän takia hapettomia. Hapettomuuden laajuuteen vaikuttaa tällä hetkellä pitkälti se, tuleeko Tanskan salmista hapekasta uutta vettä Itämereen.
 Seurantamatkan havaintojen mukaan vuoden 2014 jälkeen tulleet niin sanotut suolapulssit ovat työntäneet edeltään pääaltaan ravinnerikkaita vesiä pohjoiseen ja Suomenlahden pohjaosiin. Työntyneiden fosfaattipitoisten vesien määrästä ei ole tarkkoja tietoja, mutta määrät ovat kuitenkin suuria.
 Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija  Seppo Knuuttila  arvioi vuodenvaihteen 2016-2017 määriä niin isoiksi, että ne olivat 2,5 -kertaiset koko Suomen vuoden ravinnemääriin verrattuna. Viime kesän levät käyttivät ravinteista suuren osan, mutta merialueille on tullut seurannan mukaan myös lisää ravinteita.
 Juutinrauman silta Tanskan ja Ruotsin välissä säätelee myös merivesien liikkeitä Itämerellä. Tim K. Jensen / EPA
 Suomenlahteen ja Suomen rannikkovesiin valuvien ravinteiden määrää on saatu vähennettyä mantereelta ja muun muassa Pietarin jätevesistä. Vähennykset eivät kuitenkaan näy veden laadun parantumisena, kun Suomenlahden tilanne ja kukinnat ovat tällä hetkellä täysin riippuvaisia siitä, kuinka paljon pääaltaalta tulee ravinteita.
 – Pääaltaalla ei tällä hetkellä näy mitään valoa, summaa erikoistutkija Seppo Knuuttila noidankehän päälähteen tilannetta.
 Viime vuosina tulleet suolapulssit eivät enää riitä pääaltaan pohjien hapettamiseen. Knuuttila jopa toivoisi, että suolapulsseja ja samalla pääaltaan vesiä ei tulisi, jotta niin sanotun ulkoisen kuormituksen eli jätevesien ja maatalouden vähennykset näkyisivät.
 Suomen merivesien tilan parantuminen vaatii vähennyksiä myös muualla
 Kansainvälinen tutkijaryhmä arvioi, että pääallas olisi hyvässä kunnossa arviolta sadan vuoden päästä. Nyt hapettomien pohjien vesimassan koko on ennätystasolla.
 Laskelmissa ei ole kuitenkaan vielä huomioitu ilmaston lämpenemisen vaikutuksia muun muassa siihen, että kasvit ja levät kasvavat yhä reippaammin läpimämmässä vedessä.
 – Valitettavaa, mutta Suomelahden tilaa säätelee vahvasti mitä pääaltaalta tulee, vahvistaa tutkija Kotilainen.
 Suomen avomerialueiden vedet olisivat lähialueiden vähennysten takia hyvin toisenlaisia, jos Itämeri ei olisi kokonaisuus, jota säätelee sen yhteys Atlantin valtamereen.
 – Suomenlahden vedet olisivat hyvinkin kirkkaita, jos pääallas ei vaikuttaisi siihen, Knuuttila havainnollistaa.
 Tilanteen parantaminen on Suomen ympäristökeskuksen mukaan kiinni koko Itämeren alueen päästövähennyksistä. Itämeren rantavaltiot ovat sitoutuneet Itämeren suojelukomissiolle vähentämään typpi- ja fosforipäästöjä niin, että merialue olisi hyvässä kunnossa jo vuonna 2021. Tavoitteissa on vielä paljon tekemistä. Myös tutkijaryhmä olettaa, että tavoitteet toteutuvat, jotta heidän ennustukseen päästään.
 Ympäristökeskus antaa tarkemman arvion ensi kesän levätilanteesta huhtikuussa.
 Matkalla saatiin vahvistuksia myös siihen, että Selkämeren syvien osien happitilanne on hitaasti heikentynyt. Heikentymisen arvellaan johtuvan muun muassa Kokemäenjoen kautta tulevista ravinnevalumista.

Tätä menoa Suomenlahti kunnossa aikaisintaan vuonna 2060 – Merentutkija toivoo viileää kesää: "Ei hyvältä näytä"


Summary: Esitutkinnassa nousi esiin sekä henkirikosta että itsemurhaa tukevia seikkoja.

Itä-Suomen poliisi on saanut päätökseen esitutkinnan erikoisessa rikostapauksessa.
 Kolmekymppinen mies löytyi kesäkuun puolivälissä kuolleena kerrostaloasunnosta Joensuun Niinivaaralla. Poliisi otti asunnosta kiinni miehen naisystävän epäiltynä taposta. Miestä oli isketty veitsellä useita kertoja.
 Kuulusteluissa nainen kertoi miehen tappaneen itsensä. Yllättäen myös tekninen rikostutkinta tuki pääosin naisen väitettä.
 Naisen kertoman mukaan he olivat olleet tapahtumailtana kahdestaan asunnossa ja käyttäneet hallusinaatioita aiheuttavia huumausaineita. Naisen mukaan mies oli mennyt illan aikana sekaisin ja lyönyt itseään teräaseella. Laboratoriotutkimuksissa vainajan verestä löytyi kaikkia naisen mainitsemia huumausaineita.
 Rikoskomisario  Kimmo Wetterstrandin  mukaan naisen kertomuksen puolesta puhuu myös se, ettei vainajasta löytynyt torjuntavammoja. Naapurit eivät myöskään olleet kuulleet asunnosta riitelyä. Lisäksi nainen on huomattavasti edesmennyttä miesystäväänsä pienempi, eivätkä naisen vaatteista löytyneet verijäljet tukeneet hänen syyllisyyttään.
 Oikeuslääkärin lausunto kuitenkin kyseenalaistaa naisen kertomuksen. Lausunnossa ei täysin suljeta pois vaihtoehtoa, että mies olisi aiheuttanut vammat itselleen. Oikeuslääkäri pitää tätä kuitenkin hyvin epätodennäköistä iskujen runsaan lukumäärän takia.
 Esitutkinnan lopputulemana poliisi epäilee vuonna 1993 syntynyttä naista miesystävänsä taposta. Itä-Suomen syyttäjänvirasto harkitsee nyt, nostetaanko asiassa syytteet.
 Poliisi kertoo, että tutkinnassa olleet vaihtoehtoiset tapahtumankulut ovat syy varovaiseen tiedottamiseen. Poliisi kertoi tapahtumasta  useita viikkoja tapahtuman jälkeen . Ennen oikeuslääkärin lausuntoa poliisilla ei ollut varmuutta, onko kyseessä rikostutkinta, josta tiedotetaan vai kuolinsyyntutkinta, joka on salassa pidettävä.

Joensuulaisen naisen epäillään tappaneen miesystävänsä lyömällä tätä useita kertoja veitsellä – poliisi tutki myös itsemurhan mahdollisuutta