Summary: Kun Kansainvälinen rikostuomioistuin ICC ilmoitti selvittävänsä huumesodan kuolemia, Duterte vastasi eroamalla tuomioistuimesta.

Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) tahtoisi Suomen ratkovan hoitajapulaansa filippiiniläisillä hoitajilla ja perustaisi Suomen  seuraavan suurlähetystön Filippiineille .
 Millaiseen maahan ulkoministeri suurlähetystön haluaisi?
 Tiivistetysti: taloudeltaan viime vuosina kasvaneen runsaan sadan miljoonan asukkaan maahan, jonka presidenttiä voi kuvata vaikkapa sanalla kovaotteinen.
 Presidentti  Rodrigo Duterte  ratsasti valtaan vuonna 2016 lupaamalla puuttua Filippiinien huumeongelmaan. Puheet olivat hurjia, sillä Duterte uhitteli suoraan huumekauppiaiden tappamisella.
 Duterte nousi presidentiksi Davaon kaupungin pormestarin paikalta. Jo pormestarina hän tuli tunnetuksi kielenkäytöstään, ja kaupungin poliisin kovia otteita tutki myös ihmisoikeusjärjestö  Human Rights Watch .
 Presidenttinä huumesota on jatkunut. Kriitikkojen mielestä sodassa eivät kuole huumeparonit, vaan siinä teloitetaan laittomasti köyhiä.
 Arviot kuolleiden määrästä vaihtelevat virallisesta viidestä tuhannesta jopa 30 000 uhriin. HRW:n mukaan ainakin 2 500 kuolemasta on syytetty Filippiinien poliisivoimia. Kritiikkiä on nostattanut myös suunnitelma rikosoikeudellisen  ikärajan laskemisesta  15 vuodesta 12 vuoteen.
 Duterten huumesodan otteiden rajuutta kuvaa, että vuonna 2018  Kansainvälinen rikostuomioistuin ICC  päätti tutkia Filippiinien huumesotaan liittyvien kuolemien tilannetta.
 Vastauksena Duterte ilmoitti Filippiinien vetäytyvän tuomioistuimesta.
 Myös Duterten tapa kaataa poliittisia vihollisiaan on nostattanut otsikoita.
 Korkeimman oikeuden tuomari on saanut potkut ja senaattori päätynyt vankilaan, ja esimerkiksi viime syksynä  senaattori piilotteli pidätykseltä senaatissa . Viime viikolla Duterten huumesodasta kriittisesti kirjoittaneen julkaisun päätoimittaja sai  kunnianloukkaussyytteen .
 Suomen ulkoministeriön viime vuoden marraskussa julkistaman  tilanneraportin  mukaan Duterten imago on saanut osan ulkomaisista sijoittajista katsomaan muualle kuin Filippiineille. Silti Filippiinit näyttäytyy vielä houkuttelevana kohteena, jonka talous on kasvanut viime vuodet yli kuuden prosentin vauhtia.
 Lue myös:
 Huumeiden vastaista sotaa käyvä Filippiinien presidentti Duterte sanoi polttaneensa kannabista kansainvälisessä kokouksessa – "Se oli vitsi"
 Filippiinien Boracay oli ennen turistien suosima paratiisisaari, mutta saasteet pilasivat rannat – nyt turisteja houkutellaan uudenlaisella ilmeellä

Tällaiseen maahan Soini haluaisi seuraavan suurlähetystön: Filippiinit tunnetaan kovaotteisesta ja hurjapuheisesta presidentistään


Summary: Hölmö nuori sydän on myös ehdolla kuuden Jussi-palkinnon saajaksi.

Selma Vilhusen  ohjaama ja  Kirsikka Saaren  käsikirjoittama elokuva  Hölmö nuori sydän  on voittanut Generation 14plus -sarjan pääpalkinnon eli Kristallikarhun Berliinin elokuvajuhlilla, Suomen elokuvasäätiö kertoo.
 Generations sarjassa nähtiin tänä vuonna yhteensä 62 elokuvaa 37 eri maasta.
 Hölmö nuori sydän  on Itä-Helsinkiin sijoittuva nuorten kasvutarina, jossa käsitellään teiniraskauden lisäksi myös lähiöympäristön aiheuttamia paineita. Elokuvan pääosia näyttelevät  Rosa Honkonen  ja  Jere Ristseppä , muissa keskeisissä rooleissa nähdään  Pihla Viitala ,  Katja Küttner ,  Ville Haapasalo  ja  Abshir Sheikh Nur .
 Elokuva sai maailman ensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla syyskuussa 2018. Suomessa elokuva tuli levitykseen lokakuussa ja kotimaan elokuvateattereissa sen on nähnyt jo yli 65 000 katsojaa.
 Hölmö nuori sydän  on myös ehdolla kuuden Jussi-palkinnon saajaksi muun muassa parhaan elokuvan, ohjauksen ja käsikirjoituksen kategorioissa.
 Vilhusen edellinen ohjaus  Tyttö nimeltä Varpu  voitti Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon vuonna 2017.

Selma Vilhusen elokuva Hölmö nuori sydän palkittiin Berliinin elokuvajuhlilla Kristallikarhulla


Summary: Noloille uutisille ei näy loppua lähitulevaisuudessa.

Katolinen kirkko on ollut viime vuosina lukuisia kertoja otsikoissa esimerkiksi lasten hyväksikäytöstä.
 Vasta viime viikolla  paljastui , että katolisen kirkon papit ja piispat ovat käyttäneet hyväkseen nunnia.
 Jotkut nunnat ovat joutuneet jopa turvautumaan aborttiin tultuaan raskaaksi. Katolinen kirkko vastustaa aborttia.
 Perjantaina Ranskan syyttäjäviranomaiset sanoivat tutkivansa epäilyksiä siitä, että Vatikaanin Pariisin-lähettiläs olisi ahdistellut seksuaalisesti Pariisin pormestarin työntekijää.
 Miestä oli kaupungintalon lähteiden mukaan kourittu useita kertoja takapuolesta kaupungintalolla järjestetyssä tilaisuudessa tammikuussa.
 Epäilty  Luigi Ventura , 74, on ollut Ranskassa vuodesta 2009. Häntä suojaa diplomaattinen koskemattomuus.
 Ranskalaislehdissä on esitetty diplomaatista myös muita vastaavia syytöksiä.
 Aiemmin skandaaleissa ryvettyneet Vatikaanin diplomaatit on hyvän diplomaattisen tavan mukaan kutsuttu kotiin. Vuonna 2012 esimerkiksi Dominikaanisessa tasavallassa diplomaattina toiminut puolalainen arkkipiispa palautettiin kotiin, kun julki tuli raportteja, että hän olisi maksanut seksistä lasten kanssa.
 Kohut eivät jätä rauhaan
 Erilaiset hyväksikäyttöskandaalit ja -kysymykset ovat piinanneet katolista kirkkoa viime aikoina. Kohuja näyttää olevan luvassa lähitulevaisuudessakin.
 Paavin  Franciscus  on vannonut, ettei hyväksikäyttösyytöksiä enää kuitata villaisella. Hän on kutsunut ensi viikoksi Vatikaaniin kokouksen, jossa on määrä keskustella alaikäisten hyväksikäytöstä.
 Samaan aikaan meneillään on oikeudenkäynti Lyonin arkkipiispaa vastaan. Syytteiden mukaan arkkipiispa ei puuttunut väitteisiin hiippakuntansa papin hyväksikäyttöepäilyistä. Tuomiota odotetaan maaliskuussa.
 Ensi viikolla julki on tulossa ranskalaiskirjoittajan kirja, joka kertoo laajalti katolisen kirkon piirissä työskentelevistä homoseksuaaleista.
 Lue myös:
 Hyväksikäytetty entinen nunna AFP:lle: Olemme odottaneet 20 vuotta voidaksemme puhua

Katolisen kirkon skandaalit jatkuvat: Nyt Vatikaanin diplomaattia epäillään ahdistelusta Ranskassa


Summary: Rouva Tellervo Koivisto, 90, muisteli avioliittoaan Mauno Koiviston kanssa.

Vuonna 1950  Tellervo Kankaanranta , 21-vuotias kauppakorkeakoulun opiskelija linjaa vanhemmilleen, ettei aio mennä naimisiin. Uuden ystävättären kanssa oli jo kehkeytynyt selvä periaate: Terve nainen ei miestä kaipaa.
 – Kun 21-vuotias on käynyt juuri perustetussa kauppakorkeakoulussa ensimmäisestä lukukaudesta viisi kuukautta, sitä on niin varma, että pystyy itsensä elättämään. Ei se paljon yli joulun kestänyt, Koivisto kertoo Yle Perjantain juontajalle  Rosa Kettumäelle .
 Koivistot tapasivat samaisena vuonna, itsenäisyyspäivän aattona Turussa Kaskenkadulla. Sulhasehdokkaan ulkonäkö ei miellyttänyt nuorta Tellervoa, mutta äly ja keskustelutaito sitäkin enemmän.
 Mikä nuoressa Mauno Koivistossa sitten oli niin ihmeellistä, että se sai lopulta nuoren naisen rakastumaan ja vieläpä muuttamaan mielipiteensä avioliitosta?
 – Ensin alkuun Mauno Koivistossa ei ollut mitään ihmeellistä. Se oli hän, joka rakastui heti. Minä kun olen kaikessa hidas, niin tässäkin suhteeessa.
 – Olimme kuitenkin sopineet tapaamisesta ja tapaamisia tuli tiheästi, eikä hän ollutkaan ihan tavallinen kaveri. Hän oli ruumiillisen työn tekijä, mutta hänellä oli tavaton tietomäärä ja kyky ilmaista itseään. Hän oli hellä ja huomaavainen, Koivisto kuvailee.
 Vaikka rakkaus ei roihahtanut ensisilmäyksellä, synnyttyään se säilyi – aina loppuun asti. Koivistojen avioliitto kesti läpi presidenttivuosien, eikä se kaatunut Tellervon masennukseen tai Maunon Alzheimerin tautiin.
 Koivistojen avioliitto ehti kestää lähes 65 vuotta, kunnes Mauno Koivisto menehtyi keväällä 2017. Koivistoista oli tullut jo yli vuosikymmen sitten pisimpään yhdessä ollut Suomen presidenttipari.
 – Miten te onnistuitte säilyttämään noin vahvan rakkauden kaikkien näiden vuosien läpi? kysyy Rosa Kettumäki.
 – Helposti siinä tuntee sen rakkauden ja toisaalta menetyksen. Sama pätee siihenkin, kun toinen on matkalla ja toinen jää odottamaan. Sitten kun tavataan niin on mukava, kun tulee kotiin. Ei sitä sen paremmin voi selittää, Koivisto sanoo.
 Astiat lentelivät
 Tellervo Koivisto oli muutakin kuin presidentin vaimo. Hän oli kansanedustaja, feministi ja pakinoitsija. 1960–1970-luvuilla Koivisto kirjoitti Rouva Koiviston päiväkirja -palstaa Suomen Kuvalehteen. Koivisto kirjoitti etenkin naisen asemasta. Joidenkin tekstien kohdalla hän empi etukäteen.
 – Näytin niitä Maunolle, ja hän vain sanoi, että sinä noista vastuun kannat, tee itse päätöksesi. Eikä koskaan puuttunut, Tellervo muistelee.
 Hoitokodissa Mauno Koivisto pyysi vaimoaan lähtemään ja palaamaan uudelleen, koska jälleennäkemisen hetki oli niin mukava. Tellervon mukaan sama sopi riitelyyn. Tellervolla oli tapana haastaa riitaa, koska sen jälkeen oli niin mukava sopia.
 – Ilmeisesti on tullut monenmoista sanottua. Tässä luin jostakin, että olen sanonut, kun oli kysytty, että oletteko harkinneet avioeroa, että ei olla mutta murhaa kyllä. En itse tätä lausumani taustaa muista, Koivisto sanelee.
 Toinen tapahtuma kuitenkin muistuu Tellervon mieleen. Tuolloin käynnissä oli riita, eikä Tellervo halunnut antaa periksi.
 – Mauno sanoi, että anna sieltä joku astia. Mutta joku semmoinen, jossa on valmiiksi jo särö.
 Mauno meni kylpyhuoneeseen, ja kun huoneesta kuului särkyvän astian ääni, Tellervoa jo nauratti.
 Nyt Tellervo Koivisto on elänyt leskenä lähes kaksi vuotta. Rakkaus on edelleen olemassa, mutta se on jalostunut muistoksi ja kaipaukseksi.
 – Kaipauksella muistelen, mutta kyllä tässä jo on varsinainen suruaika takana päin, Koivisto sanoo.
 Perjantai: Miten rakkaus kestää elämää? Rouva Tellervo Koiviston lisäksi mukana keskustelemassa Ensitreffit alttarilla -ohjelmasta tuttu rakkauspsykologi Tony Dunderfelt. Perjantai-dokkari: 91-vuotiaina vihille.
 Katso koko lähetys täältä:

 Lisää aiheesta:
 Tellervo Koivisto 90 vuotta
 Tellervo Koivisto puhuu naisten ja kiusattujen puolesta – pitkästä liitosta elävät rakkaus ja huumori

Tellervo Koivisto ihastutti yleisöä Yle Perjantain suorassa lähetyksessä: ”Mauno oli se, joka rakastui heti"


Summary: Gaalan alussa kunnioitettiin Olli Lindholmin muistoa hiljaisella hetkellä.

Iskelmä-radiokanavan vuotuinen Iskelmä-gaala kokosi perjantai-iltana Tampere-talon lavalle suuren joukon kotimaisia eturivin artisteja. Juhlassa myös kunnioitettiin Yö-yhtyeen  Olli Lindholmin  muistoa muun muassa hiljaisella hetkellä.
 Vuoden naisartistiksi kuuntelijat äänestivät  Jenni Vartiaisen  ja miesartistiksi  Lauri Tähkän .
 Tähkän kappale  Mä en pelkää  äänestettiin myös vuoden iskelmäksi. Kappaleen tekijätiimiin kuuluvat  Matti Mikkola ,  Ellinoora Leikas  ja  Timo Kiiskinen , jolle Musiikin tekijöiden ja kustantajien järjestö Teosto luovutti gaalassa Vuoden musiikintekijä -tunnustuspalkinnon.
 Juha Tapion   Kuka näkee sut  äänestettiin vuoden albumiksi ja  Kaija Koo  vuoden viihdyttäjäksi.
 Vuoden yhtyeen palkinnon pokkasi puolestaan Haloo Helsinki! Pro iskelmä -palkinnon sai ohjaaja  Annika Grof  neliosaisesta, dokumentaarisesta musiikkiohjelmasta  Iskelmätarinoita .

Kuuntelijat äänestivät Jenni Vartiaisen vuoden naisartistiksi ja Lauri Tähkän vuoden miesartistiksi Iskelmä-gaalassa


Summary: Puolueen "Autot kuuluvat teille" -mainoskyltti on herättänyt kysymyksiä.

Kokoomuksen "Autot kuuluvat teille" -iskulauseella varustetut tienvarsimainokset ovat viikonlopun aikana herättäneet kysymyksiä puolueen ilmastolinjasta.
 Puolue ajaa kunnianhimoisia ilmastotavoitteita, mutta tekee sen realistisesti ja eri elämäntilanteet tunnistaen, sanoo kokoomuksen varapuheenjohtaja Mari-Leena Talvitie kannanotossaan.
 Talvitie sanoo, että suuressa osassa Suomea auto on nyt ja tulevaisuudessa välttämätön.
 Talvitie toteaa kokoomuksen sitoutuneen puolueiden yhteisiin 1,5 asteen ilmastotavoitteisiin ja on julkaissut myös oman ympäristöohjelman.
 – Tulevaisuudessa meidän tulee löytää keinot, joilla vähennetään liikenteen päästöjä ja rakennetaan päästötöntä Suomea. Osa vastustaa autoja, me kokoomuksessa vastustamme päästöjä, Talvitie sanoo kannanotossaan.
 Talvitien mukaan kokoomus torjuu ilmastonmuutosta leikkaamalla autoilun päästöjä, ei kieltämällä autoja tai autoilua. Kokoomus on linjannut, että viimeistään vuonna 2030 suomalaisille olisi edullisempaa ostaa muu kuin polttomoottoriauto.

Kokoomuksen varapuheenjohtaja ihmetystä herättäneestä mainoslauseesta: Puolustamme ilmastotavoitteita realistisesti


Summary: Sikalassa on noin 200–250 eläintä.

Iso sikala palaa Merikarvialla Asmalantiellä. Noin 1 000 neliämetrin sikalarakennuksessa on sisällä 200–250 eläintä. Palopaikalla on eläinlääkäri.
 Pelastuslaitoksen mukaan palo on saatu rajattua, eikä se ole aiheuttanut henkilövahinkoja.
 Paikalla on 21 pelastuslaitoksen yksikköä.
 Pelastuslaitos sai tiedon palosta kello 13:35.

Iso sikala palaa Merikarvialla


Summary: Himoksen laskettelurippileirin järjestänyt Länsi-Turunmaan ruotsinkielinen seurakunta järjestää tänään ja huomenna kriisi- ja keskusteluapua.

– Tämä on todella järkyttävä tapaus. Me suremme pojan ja perheen ja lähiomaisten, ystävien ja koulukavereiden puolesta puolesta, Länsi-Turunmaan ruotsinkielisen seurakunnan (Väståbolands svenska församling) kirkkoherra  Harry Backström  sanoo.
 Hänen mukaansa seurakunnan tehtävä on nyt tukea perhettä ja omaisia.  Seurakunta on järjestämässä keskustelu- ja kriisiapua jo tänään tapahtuneesta .
 Backström kertoo, että seurakunta on järjestänyt vastaavia laskettelurippileirejä jo usean vuoden ajan. Hänen mukaansa rippikoululeirillä ollut ohjaaja on erittäin kokenut ja tarvittavat turvallisuustoimet oli tehty.
 – Kaikilla kestää nyt aikansa ymmärtää, mitä on tapahtunut ja kaveri, joka on ollut mukana vielä hetki sitten, ei ole enää meidän joukossamme, Backström sanoo.
 Hänen mukaansa leireillä ei ole aiemmin tapahtunut vakavia onnettomuuksia. Seurakunta aikoo kuitenkin käydä läpi tapahtumat ja miettiä, voidaanko turvallisuutta vielä jotenkin lisätä.
 Rippileirien turvallisuuteen on panostettu jo vuosia
 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon rippikoulutyön asiantuntija  Jari Pulkkinen  kertoo, että rippikouluissa tapahtuu vain harvoin erittäin vakavia onnettomuuksia.
 – Rippikoulujen turvallisuuteen on kiinnitetty huomiota jo usean vuoden ajan, Pulkkinen kertoo.
 Kirkko on julkaissut useita turvallisuuteen liittyviä oppaita, joiden perusteella seurakunta tekee omat turvallisuussuunnitelmansa leiri- ja retkikohtaisesti. Pulkkinen kuitenkin sanoo, että aina vakavien onnettomuuksien jälkeen ohjeet käydään läpi ja pohditaan voidaanko tehdä jotain vielä paremmin.
 – Olen tämän tapauksen suhteen lehtitietojen varassa, mutta seurakunta on hoitanut viestinnän ja kriisiavun hyvin ja kuten kuuluukin.
 Pulkkinen ei itse muista, milloin edellinen mahdollinen kuolemantapaus rippikoululeireillä olisi tapahtunut.
 – Kun vuosittain noin 45 000–46 000 nuorta osallistuu rippikouluun, niin aina haavereilta ei voi välttyä, mutta mitään näin vakavaa en muista pitkään aikaan tapahtuneen.
 Rippileirejä vietetään nyt hiihtolomien aikaan eri puolilla Suomea. Pulkkinen kertoo, että tästä onnettomuudesta on puhuttu rippileireillä. Myös nuorten koteihin on oltu yhteydessä ja kerrottu, kuinka asiaa käydään läpi.
 – Meillä työntekijät on siinä kyllä hyvin ammattitaitoisia, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Himoksella lasketellessa kuollut 15-vuotias oli rippileiriläinen Paraisilta – kuoli jyrkillä, metsäisillä rinteillä
 Nuori laskettelija kuoli Himoksella rinnealueen ulkopuolella – IS: Turma tapahtui kesken rippileirin

Vakavat onnettomuudet rippileireillä hyvin harvinaisia – "Kestää aikansa ymmärtää, mitä on tapahtunut"


Himoksen laskettelukeskuksessa lauantaina kuollut 15-vuotias poika oli kotoisin Etelä-Suomesta, mutta ei pääkaupunkiseudulta, kertoo poliisi STT:lle.
 Ilta-Sanomien  mukaan poika oli rippileirillä. Himoksen laskettelukeskus sijaitsee Jämsässä Keski-Suomessa. Poika oli lähtenyt merkittyjen rinteiden ulkopuolelle metsään laskemaan, poliisin mukaan muutamien muiden kanssa. Poika oli ilmeisesti tullut joukon viimeisenä.
 Itse onnettomuuteen ei poliisin mukaan liity ulkopuolisia ihmisiä. Poliisi ei kommentoi sitä, kaatuiko poika, mutta ainakaan hän ei törmännyt mihinkään.
 Kuoliko hän tapahtumapaikalla?
 – Mitä ilmeisemmin kyllä, sanoo STT:lle rikoskomisario  Kari Aaltio  Sisä-Suomen poliisilaitoksesta.
 Rinteessä oli Aaltion mukaan jyrkkiä kohtia ja paljon lunta. Pojalla ei ollut Aaltion arvion mukaan paljoa laskettelukokemusta.
 – En sitä tarkalleen tiedä, mutta jos on 15-vuotiaasta henkilöstä kyse, ei laskettelukokemus hirveän hyvä ole ollut ja kun tietää henkilön asuinpaikkakunnan, veikkaan, että ei siellä ihan joka päivä rinteeseen pääse.
 Tiedätkö pojan laskettelukokemuksesta, vai arveletko?
 – Tämä on puhtaasti arvelu, en tiedä hänen laskettelukokemuksestaan.
 Tarkemmin Aaltio ei kerro pojan kotipaikasta tai vahvista tietoja rippileiristä.
 Asiassa ei epäillä rikosta ja poliisi tutkii asiaa kuolemansyyn selvittämisenä. Poliisi suorittaa onnettomuuspaikalla teknisen tutkinnan.
 – Dokumentoidaan, miten se on tapahtunut.
 Aaltio kertoo, ettei hänen tiedossaan ole, oliko pojalla kypärää ja oliko hän liikkeellä suksilla vai laudalla. Pojan ystävät tekivät ilmoituksen onnettomuudesta, Himos-yhtiöiden toimitusjohtaja  Elsi Ojala  kertoi aiemmin.
 Lue myös:
 Nuori laskettelija kuoli Himoksella rinnealueen ulkopuolella – IS: Turma tapahtui kesken rippileirin

Himoksella lasketellessa kuollut 15-vuotias oli Etelä-Suomesta – kuoli jyrkillä, metsäisillä rinteillä


Summary: Pitkäaikaisesta ja vaikeasta yksinäisyydestä kärsii noin joka kymmenes suomalainen.

Iso-Britanniaan perustettiin vuosi sitten yksinäisyysministerin pesti. Ministerin tehtävänä on ratkoa  yksinäisyydestä johtuvia ongelmia .
 Tutkimusten mukaan yksinäisyys on  vakava terveysriski , ja se lyhentää  elinajanodotetta .
 Suomen johtava yksinäisyystutkija, Turun yliopiston kasvatuspsykologian apulaisprofessori  Niina Junttila  on ollut aiemmin sitä mieltä, että Suomessa ei tarvita yksinäisyyteen keskittyvää ministeriä. Nyt mieli on kuitenkin muuttunut.
 – Olen sitä mieltä, että Suomi tarvitsee ministerin, joka vastaisi yksinäisyydestä. Jonkun pitäisi ottaa kokonaisvastuu yksinäisyyden vähentämisestä.
 Aiemmin yksinäisyysministeriä on ehdottanut muun muassa europarlamentaarikko  Miapetra Kumpula-Natri  (sd.)  blogissaan .
 Yksinäisyys on usein pysyvää
 Suomessa noin joka kymmenes ihminen kärsii vaikeasta yksinäisyydestä. Yksinäisiä on niin lapsissa kuin vanhuksissa.
 Vielä julkaisemattoman tutkimuksen mukaan noin 11 000 viisitoistavuotiasta  kokee itsensä todella yksinäiseksi . Aiheesta kirjoittaa Helsingin Uutiset.
 Junttilan mukaan yksinäisyys on valitettavan pysyvää.
 – Yläkouluikäisistä yksinäisistä 90 prosenttia pysyy yksinäisinä vuodesta toiseen.
 Niina Junttila sanoo, että yksinäisyyteen pitäisi puuttua mahdollisimman varhain, ettei se pitkity ja pahene.
 – Puhuminen auttaa. Kaikkein pitkäaikaisemmin yksinäisiä ovat lapset, jotka pitävät sen sisällään ja ovat hiljaa asiasta.
 Jos ihminen on ollut pitkään yksinäinen, hän alkaa ajatella, että hänessä on jotain vikaa. Silloin kynnys muiden luokse hakeutumiseen nousee koko ajan.
 – Olisi tärkeää, että huomaisimme nämä yksinäiset ihmiset. Sanotaan jotain ystävällistä, katsotaan silmiin ja annetaan heille mahdollisuus päästä yksinäisyydestä eroon.
 Junttilan mukaan yksinäisten määrä vähenisi huomattavasti, jos yhteisöllisyyttä onnistuttaisiin vahvistamaan.
 Lähde-liike pyrki auttamaan
 Suomessa oli viime vuonna vajaa sata yksinäisyyden vastaista hanketta. Yksinäisyyttä vastaan on yritetty taistella monin tavoin, esimerkiksi perustamalla  Ystäväkahviloita  eri puolille Suomea.
 Jos lapsi sanoo olevansa yksinäinen, silloin asiat ovat jo tosi paljon pielessä.   Niina Junttila
 Nyt ollaan rakentamassa uutta kansallista verkostoa, joka kokoaisi yksittäisiä yksinäisyysprojekteja yhteen. Huhtikuussa starttaavan  Lähde-liikkeen  tarkoituksena on kerätä yrityksiä, yhteisöjä ja yksityisiä kansalaisia yhdistämään voimansa taistelussa yksinäisyyttä vastaan.
 – Ajatuksena on kertoa, että yksinäisyys ei ole kenenkään oma vika. Me haluamme yhdessä tehdä töitä sen eteen, että meillä olisi vähemmän yksinäisyyttä Suomessa.
 Parasta olisi, jos ihmiset alkaisivat rupatella kaupan kassalla, liikennevaloissa ja hisseissä.
 – Toivon, että ihmiset puhuisivat enemmän keskenään, kertoo hankkeen koordinaattori Niina Junttila.
 Nuorten miesten radikalisoitumisen taustalla voi olla yksinäisyys. AOP
 Yksinäisyys on useimmiten henkilökohtainen tragedia, mutta se voi koskettaa laajasti koko yhteiskuntaa. Pahimmillaan se voi johtaa  jopa radikalisoitumiseen .
 – Tämä on tullut selvästi esiin yksinäisten nuorten miesten haastatteluissa. Kun yhteiskunta ei välitä minusta, minäkään en välitä yhteiskunnasta, Junttila kertoo joidenkin ajattelevan.
 Juttelubussit ja kännykättömät baarit
 Niina Junttila sanoo, että yksinäisyysministerin lisäksi Britanniassa on monta muutakin asiaa, joista Suomessa voitaisiin ottaa oppia taistelussa yksinäisyyttä vastaan.
 Esimerkkinä Junttila mainitsee linja-autot, joiden ensijainen tarkoitus ei ole kuljettaa matkustajia paikasta toiseen, vaan tarjota foorumi keskustelulle. Näitä  Chatty Buseja  on perustettu eripuolille Britanniaa.
 Kaikkein pitkäaikaisemmin yksinäisiä ovat lapset, jotka pitävät sen sisällään ja ovat hiljaa asiasta.  Niina Junttila
 Junttilan mielestä myös brittien yksinäisyyttä vastustava asenneilmapiiri on asia, josta Suomessa voitaisiin ottaa oppia.
 Puhuminen on alkusysäys tielle pois yksinäisyydestä. Muutama sana voi merkitä paljon.
 – Ihan jo pelkkä katsekontakti toiseen ihmiseen vaikuttaa aivojen mielihyvähormoneihin.
 Niina Junttila toisi Britteinsaarilta Suomeen myös kahvilat ja ravintolat, joissa ei saa käyttää kännykkää.
 – Ne saisivat aikaan sen, että ihmiset katsoisivat toisiaan ja alkaisivat keskustella.
 Niina Junttila kaipaa Suomeen kahviloita, joissa olisi kännykkäkielto. AOP
 Suomalaiset ovat yleensä arkoja aloittamaan keskustelua tuntemattomien kanssa. Junttilan mukaan vuoropuhelua syntyy helpommin, jos jotain negatiivista tapahtuu.
 Tästä hyvänä esimerkkinä on koulujen homeongelmat.
 – Meillä pitää olla joku syy keskustella keskenämme, muuten siitä ei oikein tule mitään. Kun koulussa on hometta, vanhempainyhdistykset ovat aktiivisia ja ihmiset keskustelevat.
 Myös VR:n myöhästelevät junat saavat normaalisti tuppisuisten junamatkustajien sanahanat aukeamaan.
 – Myöhässä olevat junat on siinä mielessä hyvä asia, että ihmiset aina keskustelevat, koska on jotain mistä puhua.
 Suomessa yksinäisyys on syvempää
 Niina Junttila on tutkijana kiinnostunut erityisesti lasten ja nuorten yksinäisyydestä yksilön ja yhteisön riskitekijänä.
 Junttilan mukaan yksinäisyyden tunne on osin kulttuurisidonnainen.
 – Esimerkiksi haastatteluissamme kreikkalaiset lapset kokivat olevansa yksinäisiä, jos heillä ei ollut sinä päivänä kaveria.
 – Suomessa, jos lapsi sanoo olevansa yksinäinen, silloin asiat ovat jo tosi paljon pielessä. Se ei ole vain sitä, että tänään ei ole ketään kenen kanssa jutella, Junttila kertoo.
 Niina Junttila toivoo, että yksinäisyys nostettaisiin Suomessa yhteiskunnallisen keskustelun keskiöön.
 – Silloin siitä voitaisiin tehdä helposti lähestyttävä ja yhdessä taklattavissa oleva asia.
 Lue lisää:
 Yksinäisyys on valtava ongelma – Britanniaan nimitettiin yksinäisyysministeri
 Kouluaikana suosittu tyttö ajautui yksinäisyyteen – "Parasta on, kun nuorisotyöntekijä vie minut kahville ja tarjoaa pullankin"
 Kivenkova yksinäisyys horjuttaa kainuulaisia miehiä ja poikia – "Ei uskalleta puhua varsinkaan selvinpäin"
 “Kukaan ei puhu niin rumasti yksinäiselle ihmiselle kuin hän itse” – Viisi vinkkiä, miten tunnistamme yksinäisyyden

Tutkija kaipaa Suomeen yksinäisyysministeriä ja iloitsee myöhästelevistä junista, koska ne saavat tuppisuut juttelemaan


Summary: Seuratoiminnan lopettaminen teini-iässä on Suomessa jyrkempää kuin monessa muussa maassa.

Urheiluseurat ovat säilyttäneet vahvan aseman lasten liikunnassa, mutta aikuisilla suunta on ollut päinvastainen.
 Alkuvuodesta julkaistu tutkimus lasten ja nuorten liikuntakäyttäytymisestä osoittaa, että erityisen aktiivisia ovat nuorimmat ikäryhmät, sillä 9- ja 11-vuotiaista noin 70 prosenttia osallistui viime vuonna seuraliikuntaan. Murrosiästä lähtien osallistuminen seuratoimintaan kuitenkin vähenee melko nopeasti.
 Jyväskylän yliopiston johtaman liikuntatutkimuksen mukaan kolme viidestä 11-15-vuotiaasta harrastaa liikuntaa tai urheilua seurassa. Määrä on likimain sama kuin kaksi vuotta sitten ja korkeampi kuin vuonna 2014. Lasten aloitusikä seuroissa on aikaistunut keskimäärin kuuteen vuoteen.
 Murrosikäisillä seuratoiminta kuitenkin vähenee. 15-vuotiaista enää runsaat 40 prosenttia harrastaa seuroissa. Lopettamisen tärkeimpiin syihin kuuluvat kyllästyminen lajiin sekä se, ettei viihdy joukkueessa tai ettei harrastaminen ole innostavaa.
 – Seuratoiminnan lopettaminen teini-iässä on jyrkempää kuin monessa muussa maassa. Syytä tähän ei tarkkaan tiedetä, sanoo liikuntakasvatuksen professori  Pasi Koski .
 Aikuisista vain kymmenesosa osallistuu
 Aikuisten liikunnassa yritykset ovat jo ohittaneet seurat markkinaosuuksissa. Seuratoimintaa Euroopan maissa selvittäneen eurobarometrin mukaan enää 13 prosenttia yli 14-vuotiaista suomalaisista oli jäseninä seuroissa vuonna 2017. Aktiivisia seuroissa liikkujia oli 9 prosenttia.
 Alankomaissa luvut olivat yli kaksinkertaisia ja monessa muussakin Euroopan maassa Suomea korkeammat.
 – Tosin Suomi oli kirinyt tilastossa pari prosenttiyksikköä ylöspäin, kun Ruotsissa kävi päinvastoin.
 Kosken arvion mukaan seuraliikunnan vähentymiseen vaikuttaa yksilöllistymiskehitys. Moni haluaa käydä oman aikataulunsa mukaan esimerkiksi kuntosalilla, ja vapaa-aikaa täyttävät myös monet kilpailevat ajankäyttömuodot sekä lisääntyvä ruutuaika.
 – Liikunta polarisoituu niin, että osa kansasta liikkuu runsaasti ja osa ei lainkaan, täydentää yliopistonlehtori  Kati Lehtonen  Jyväskylän yliopistosta.
 Miten passivoituva kansa saadaan jälleen liikkeelle?
 Lehtonen muistuttaa, että liikunnan tukeminen ei ole vain näkyvää rahanjakamista vaan laajempi yhteiskuntapoliittinen kysymys.
 – Silloin kysytään esimerkiksi, ovatko kaupunkiympäristöt viihtyisiä kulkea jalan ja pyörällä tai riittääkö niissä kevyen liikenteen väyliä lasten kouluteiksi.

Seurat liikuttavat lapsia, mutta aikuiset tipahtavat kyydistä


Summary: Heather Nauertin oli määrä korvata Nikki Haley, joka ilmoitti yllättäen luopuvansa tehtävästään Yhdysvaltain YK-lähettiläänä vuoden loppuun mennessä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Fox-televisiokanavan entinen uutisankkuri ja ulkoministeriön tiedottaja  Heather Nauert  on perunut tarjouksensa ryhtyä Yhdysvaltain YK-lähettilääksi.
 Presidentti  Donald Trumpin  ylistämä Nauert perusteli asiaa perhesyillä.
 – Kaksi edellistä kuukautta ovat olleet uuvuttavia perheelleni ja siksi perheeni kannalta onkin parasta, että perun tarjoukseni, ilmoitti Nauert tiedotteessa.
 Trump esitti joulukuun alussa Nauertia YK-lähettilääksi. Hänen oli määrä korvata  Nikki Haley , joka ilmoitti yllättäen luopuvansa tehtävästään vuoden loppuun mennessä.
 – Nauert on hyvin lahjakas, älykäs, hyvin nopea. Ja uskon että kaikki kunnioittavat häntä, Trump totesi tuolloin.
 Nauertin valintaa YK-pestiin arvosteltiin laajalti, sillä hänellä ei juurikaan ole ulkopoliittista kokemusta.
 Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan Trump ilmoittaa ”pian”, kenet hän aikoo nimittää Yhdysvaltain uudeksi YK-lähettilääksi.

Trumpin ylistämästä Fox Newsin ex-uutisankkurista ei tulekaan Yhdysvaltain YK-lähettilästä


Yhdysvaltain entisen ensimmäisen naisen  Jacqueline Kennedy Onassiksen  sisko  Lee Radziwill  on kuollut. Asiasta uutisoi muun muassa New York Times.
 Radziwill kuoli perjantaina kotonaan New Yorkin Manhattanilla ollessaan 85-vuotias. Tiedon kuolemasta vahvisti Radziwillin tytär.
 Radziwill loi uraa sisustussuunnitelijana ja pr-johtajana muotiteollisuudessa. Hän työskenteli muun muassa Giorgio Armanilla.

Lee Radziwill kuvattuna New Yorkin muotiviikoilla syyskuussa 2017. Stephen Lovekin/WWD/REX/All Over Press
 Radziwill oli lisäksi kansainvälisesti tunnettu seurapiirijulkkis ja muoti-ikoni. Hänet valittiin useana vuonna maailman parhaiten pukeutuvaksi naiseksi.
 Radziwillin intohimona oli maalaus, musiikki, tanssi ja runous.
 Radziwill, tyttönimeltään  Caroline Lee Bouvier , syntyi New Yorkin Southamptonissa vuonna 1933. Hän oli naimisissa kolme kertaa.


Summary: Absher-sovelluksen avulla mies voi antaa holhouksen alaiselle naiselle matkustusluvan tai kumota sen.

Saudi-Arabia puolustaa älypuhelinsovellusta, joka antaa miesten seurata ja valvoa naispuoleisten sukulaistensa liikkeitä.
 Teknologiajätit Apple ja Google ovat joutuneet ihmisoikeusjärjestöjen ja amerikkalaispoliitikkojen rajun arvostelun kohteeksi, koska ne tarjoavat sovelluskaupoissaan Absher-sovellusta, jolla voidaan käytännössä estää naisia matkustamasta tai poistumasta Saudi-Arabiasta. Ilmaisen sovelluksen voi ladata Google Play ja Applen App -kaupoista.
 Saudi-Arabian sisäministeriö muistutti lauantaina, että sovelluksesta hyötyvät ”kaikki yhteiskunnassa, mukaan lukien naiset, iäkkäät ja ihmiset, joilla on eritystarpeita.” Ministeriön mukaan sovelluksen avulla voi uusia muun muassa passinsa ja viisuminsa. Se syyttää arvostelijoita yrityksistä politisoida sovellus ja kyseenalaistaa sen käyttötarkoitus.
 Applen toimitusjohtaja  Tim Cook  sanoi aiemmin tällä viikolla  US National Public Radion  haastattelussa, ettei hän ollut kuullut kyseisestä sovelluksesta, mutta lupasi tutkailla asiaa tarkemmin.
 Muun muassa Yhdysvaltain demokraatteja edustava senaattori  Ron Wyden  on vaatinut teknologiajättejä lopettamaan sovelluksen jakamisen. Wyde katsoo, että sovellus edistää naisten alistamista kuningaskunnassa.
 Saudi-Arabiassa nainen on miehen holhouksessa. Nainen ei voi esimerkiksi matkustaa ilman miespuolisen holhoojan, kuten isän, aviomiehen, veljen tai jopa oman poikansa lupaa.
 Absher-sovelluksen avulla mies voi antaa holhouksensa alla olevalle naiselle matkustusluvan tai kumota sen. Mies voi valita, että sovellus lähettää hänelle viestin joka kerta, kun nainen on lentokentällä.
 "Teknologiafirmoilla mahdollisuus vaikuttaa"
 Viime vuonna Saudi-Arabiasta Australiaan paennut nainen kertoo onnistuneensa paossaan, koska hänen onnistui päästä salaa isänsä puhelimesta Absher-sovellukseen. Näin hän pystyi antamaan itselleen matkustusluvan ja pakenemaan maasta kenenkään huomaamatta, kertoo  New York Times .
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat kampanjoineet jo pitkään naisia alistavan huoltajuusjärjestelmän kumoamiseksi Saudi-Arabiassa. Järjestöissä ollaan tietoisia, ettei yhden sovelluksen jakamisen estäminen poista kuningaskunnan huoltajuusjärjestelmää.
 Järjestöjen mukaan teknologiajätit voisivat kuitenkin sovelluksen poistamisella lähettää tärkeän viestin kruununprinssi  Mohammed bin Salmanille , joka on pyrkinyt luomaan kumppanuussuhteita globaalien teknologiafirmojen kanssa kohentaakseen Saudi-Arabian taloutta.
 Miehet eivät tarvitse Absher-sovellusta naisten liikkumisen rajoittamiseen, vaan asian voi hoitaa myös hallinnon verkkoportaalien kautta. Moni aktivisti kuitenkin muistuttaa, että sovellus tekee naisten liikkumisen rajoittamisen huomattavasti helpommaksi mieshuoltajille.
 Aiheesta lisää:
 BBC:   Tech Tent: Will Apple ban that Saudi app?
 NY Times:   Apple and Google Urged to Dump Saudi App That Lets Men Track Women
 Naiset vaativat loppua Saudi-Arabian huoltajuusjärjestelmälle – ”Poistakaa se, ja me kaikki emme muuta pois”

Saudi-Arabia puolustaa kännykkäsovellusta, joka antaa miesten valvoa naisten liikkumista – hälyttää, kun nainen menee lentokentälle


Summary: Honkakodin asukkaat saavat viettää aikaa mielenkiinnon kohteidensa parissa samaan tapaan kuin vielä kotona asuessaan. Hoitajia ei ole sen enempää kuin muuallakaan.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Anne Volanen  on aamulla vaivannut pullataikinan työvuoronsa päätteeksi. Iltapäivällä Honkakodissa Kouvolassa leivotaan yhdessä pullaa.
 – En koe sitä rasitteena. Se kuuluu työhöni siinä määrin kuin resurssit antavat myöten. Aina eivät anna, mutta toisena päivänä on sitten väljempää, Volanen sanoo.
 Lähi- ja perushoitajaliitto Super  palkitsi tällä viikolla  Volasen ja Kymijoen Hoiva ry:n muut työntekijät esimerkkinä hyvästä hoitotyöstä la Carita -säätiön myöntämillä tunnustuspalkinnoilla.
 Kouvolassa sijaitsevissa hoivakodeissa lähdetään siitä, että ne toteuttavat asukkaiden omia toiveita mahdollisimman hyvin. Asukkaiden harrastukset, mieltymykset ja ne inhottavatkin asiat kootaan toivekartaksi, jota hoitajat tilanteen mukaan noudattavat.
 Ei hartaukseen väkisin
 Ihmistä ei väkisin viedä hartaushetkeen, vaikka seurakunta niitä käykin pitämässä. Kaurapuuroa ei aamuisin tyrkytetä, jos asukas ei siitä pidä.
 – Toiset eivät osaa tai pysty enää ilmaisemaan tahtoaan. Sitten luemme kasvoilta, varsinkin ruokailutilanteessa, Volanen sanoo.
 Asukkaan muuttaessa hoivakotiin hänestä kerätään elämään merkityksellisesti vaikuttaneita tietoja.
 – Jos meille muuttaa mies, joka on koko elämänsä harrastanut kalastusta ja metsästystä, tuomme hänen hoitoonsa korvaavia elementtejä. Hän pääsee katsomaan luonto-ohjelmia, ehkä hänelle tilataan alan lehti, jota sitten yhdessä luetaan, kertoo hoitotyön esimies  Marja-Terttu Riihelä.
 Kymijoen Hoiva ry
 Myös Volanen luki joitain viikkoja sitten uutisista kuvauksia aivan toisenlaisesta hoidosta vanhusten hoivakodeissa. Erityisesti isojen terveysyritysten hoivakodeissa on havaittu vakavia puutteita.
 – Tuli paha mieli. Tiedän, että meillä ei ole sellaista. En tahtonut jaksaa niitä lukeakaan. Onko todella näin huonosti jossain asiat?
 Ajankäytön ongelmia
 Marja-Terttu Riihelä myöntää, että palkitun hoivayhdistyksen yksiköissä on samoja ajankäytön ongelmia kuin muuallakin.
 – On kiireisiä työpäiviä, on resurssiongelmia, jos tulee akuutti sairauslomitus. Emme ole siinä sen kummempi paikka, Riihelä sanoo.
 Riittävät käsiparit mahdollistavat hyvän hoidon, mutta kyse on muustakin. Riihelän mukaan Kouvolan palkituissa hoivakodeissa myös tukiverkosto on kunnossa.
 – Keittiö, siivous ja kiinteistönhuolto toimivat hyvin. Se tukee sitä, että hoitaja pääsee keskittymään hoitotyöhön.
 Hoitajamitoitus yhdistyksellä on 0,6. Nykyinen laki sisältää suosituksen, että vanhuspalvelujen henkilöstömäärän tulee olla 0,5 hoitajaa hoidettavaa kohti. Useimmissa yksiköissä hoitajamäärä asukasta kohti on 0,5:n ja 0,7:n välillä.
 Politiikassa on keskusteltu siitä, pitäisikö vanhustenhoitoon säätää lailla 0,7 hoitajan mitoitus yhtä hoidettavaa kohti.
 Kirsi Lönnblad, Yle
 Kymijoen Hoivan asumisyksiköissä lähdetään Riihelän mukaan siitä ajatuksesta, että hoitajat ovat töissä asukkaiden kotona ja antavat yksilöllisesti sitä, mitä asukkaat tarvitsevat.
 – Kyse on hoitajan asenteesta. Siitä, että hän ymmärtää kiireisenkin arjen keskellä, että hänen omailla valinnoillaan on iso merkitys siinä, miten hän kohtaa asukkaan ja miten vaikuttaa hänen arkeen.
 Anne Volanen on alanvaihtaja. Hän ryhtyi lähihoitajaksi 2000-luvun alkupuolella. Honkakodissa Volanen on työskennellyt 14 vuotta.
 – On ollut asukkaita, joita olen saanut hoitaa muutostaan asti, aina elämänkaarensa loppuun. Kyllä siinä tulee ymmärrystä, kiintyykin tietysti.
 Pienet asiat riittävät
 Volanen tähyää jo kevääseen, jolloin hoivakodin asukkaiden kanssa lähdetään käymään läheisellä puutarhalla. Se on jo perinteinen ja suosittu retkikohde.
 – Menemme yhdessä valitsemaan kesäkukat tänne meille. Pieni matka sinne taittuu jalan ja pyörätuoleilla, Volanen kertoo.
 Kesäaika lisää muutoinkin mahdollisuuksia olla ulkona, kun esimerkiksi hoivakodin takapihan terassi sulaa lumen alta.
 – Vietämme siellä paljon aikaa. Istutaan auringonvarjojen alla, juodaan kahvia. Sitten on makkaranpaistohetki ja letunpaistoa.
 Menetelmänä narratiivinen hoitotyö ei ole uusi. Vastaavanlaista hoitoa annetaan muissakin hoivakodeissa. Super halusi kuitenkin palkita Kymijoen Hoivan hyvänä esimerkkinä.
 – Sen ei tarvitse olla isoa ja ihmeellistä. Ohi mennen seisahdun, vaihdan muutaman sanan. Ettei mene kuin höyryjuna, Volanen sanoo.

Hoitaja vie vanhuksia kukkakauppaan, leipoo pullataikinan vuoron päätteeksi ja ihmettelee uutisia hoivakodeista: "Tiedän, ettei meillä ole sellaista"


Summary: Uusi, huippukallis soluhoito otetaan käyttöön myös Suomessa. Ensikokeilu tehtiin jo syksyllä.

Vielä 1960-luvulla kaikki akuuttiin leukemiaan sairastuneet lapset menehtyivät vuoden kuluessa. Eliniän ennuste oli muutamia kuukausia.
 Nyt lasten ennuste on huomattavasti kohentunut, mutta aikuisten kohdalla kyse on vieläkin vakavasta sairaudesta. Selviytymiseen vaikuttaa sairastuneen ikä, mutta noin puolet aikuisistakin paranee.
 Lapsien akuutit lymfaattiset leukemiat hoituvat usein pelkällä kemoterapialla eli syöpäsolut saadaan tuhottua sytostaateilla.
 Kantasoluhoitoon joudutaan turvautumaan vain osalla lapsipotilaista ja kaikkiaan noin 80 prosenttia lapsista toipuu.
 Nuorilla ja aikuisilla kantasoluhoitoa tarvitaan useammin. Siinä solusiirteellä tuodaan potilaaseen toimivia valkosoluja, jotka tuhoavat syöpäsoluja.
 Geenimanipuloiduilla soluilla syöpää vastaan
 Pari vuotta sitten tuli markkinoille geenitekniikkaan perustuva uusi hoitomuoto.
 Siinä verestä kerättyihin lymfosyyttivalkosoluihin siirretään virusten kuljettamina ominaisuuksia, jotka saavat verenkiertoon uudelleen palautetut solut tuhoamaan syöpäsoluja.
 CAR-T-hoito Ihmiseltä kerätään puolustusjärjestelmän t-soluja, jotka valjastetaan syöpäsoluja vastaan. Solut geenimuokataan laboratoriossa niin, että ne tunnistavat syöpäsolut ja hyökkäävät niiden kimppuun. Hoitomuoto on jo käytössä Yhdysvalloissa ja muualla Pohjoismaissa. Hoito tehoaa vain lasten akuuttiin leukemiaan ja imukudossyöpään. Kyseessä on useimmiten kertahoito. Se annetaan siinä tilanteessa, kun mikään muu hoito ei enää auta. Hoito on vaativaa ja se voi aiheuttaa vaikeita haittavaikutuksia. Ensimmäiset kaupalliset valmisteet ovat tulleet saataville, Euroopan lääkeviraston hyväksyi ne elokuussa 2018. Suomessa hoidon hyötyjä, haittoja ja kustannuksia on arvioinut Fimea. Lähde: Maija Itälä-Remes, TYKS, Sirpa Leppä HUS, Olli Tenhunen Fimea
 Nämä tällä tavalla käsitellyt CAR-T-solut on jo otettu hoitomuodoksi, mutta ei aivan ongelmitta. Syöpäsolujen ohella ne tuhoavat terveitäkin soluja, jolloin tuloksena voi olla vakavia sivuvaikutuksia.
 Turun yliopistollisen keskussairaalan hematologian yksikön ylilääkäri  Maija Itälä-Remeksen  mukaan CAR-T-soluhoito on myös kallis.
 – Vuosi sitten USAssa markkinoille tullessaan hinta oli noin puoli miljoonaa dollaria. Nyt hinnat ovat tulleet alaspäin ja mennään jossain 300 000 euron tasolla yhden hoidon hintana.
 Geenimuokkauksen kehittäneiden yrityksien kanssa voidaan kuitenkin neuvotella tietynlainen takaisinmaksusopimus, mikäli hoito ei tehoakaan. Ylillääkäri Itälä-Remeksen mukaan kyseistä hoitoa tarvitsevia on muutamia vuodessa.
 – Tämä potilasryhmä koskee alle 25-vuotiaita lapsia ja nuoria. Heistä ehkä kymmenen potilasta vuodessa tarvitsee tätä hoitoa.
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea on katsonut, että akuutin lymfaattisen leukemian hoidossa CAR-T-hoito on kustannustehokas, jos tehdään riskinjakosopimus sairaalan ja lääkefirman kesken. Fimean arvion mukaan hoitokustannukset ensimmäisen vuoden aikana kohoavat noin 450 000 euroon.
 CAR-T-soluhoidot ollaan aloittamassa Helsingissä ja Turussa tämän vuoden aikana.
 Ylilääkäri Maija Itälä-Remes kertoo, että uudet soluhoidot alkavat tänä vuonna myös Turun yliopistollisessa keskussairaalan hematologian yksikössä. Markku Sandell / Yle
 Sivuvaikutukset arveluttavat
 Seuraavan sukupolven CAR-T-soluja tutkitaan parhaillaan laboratorioissa ja niiden teho on aiempia versioita parempi. Nyt markkinoilla on kaksi kaupallista tuotetta.
 Geenimuokatuista soluista on kuitenkin kovin vähän kokemusta ja seuranta-ajat vielä lyhyitä. Ei tiedetä, minkälaisia pitkäaikaisvaikutuksia potilaille hoidosta on.
 – Aika lupaavia alustavat tulokset ovat, mutta pitkäaikaistulokset puuttuvat. Käsitellyt solut tuhoavat nyt myös terveitä soluja, Itälä-Remes sanoo.
 Miten ihmisen vastustuskykyä hallitseva immunologinen järjestelmä muuttuu, kun sinne siirretään geenimanipuloituja soluja? Tämä epäilyttää tutkijoita.
 Tiedetään jo tällä hetkellä, että CAR-T-soluhoito saa tietyt valkosolut katoamaan.
 – Voiko tämä vaikuttaa pysyvään parantumiseen syövästä, Itälä-Remes miettii.
 Geenimanipuloitujen solujen on myös arvioitu syrjäyttävän kantasoluhoidon, mutta se vienee aikaa. Jo nyt kantasolusiirteitä voidaan saada muiltakin kuin aivan lähiperheen jäseniltä kehittyneiden hylkimisenestolääkkeiden ansiosta.
 Leukemiasyöpäsoluja mikroskooppikuvassa. AOP
 Infektiot leukemian syynä
 Brittiläinen  professori  Mel Greaves  on tutkimuksissaan arvioinut lasten sairastumista leukemiaan. Hänen mukaansa syynä saattaa olla se, että lapset altistuvat liian vähän infektioille alle vuoden ikäisinä.
 Liian siistissä kodissa ei ole mikrobeja, jotka kehittäisivät kasvavan lapsen immuunijärjestelmää vastustuskykyisemmäksi.
 Kun lapsi myöhemmällä iällä saa näiden mikrobien aiheuttaman infektion, se saattaa Greavesin tutkimuksen mukaan altistaa leukemian puhkeamiselle.
 Professori Greaves on kehittämässä pienille lapsille annettavaa mikrobisekoitusta, joka antaisi lapselle riittävän vastustuskyvyn ja torjuisi leukemiaan altistavaa tulehduskierrettä.
 Infektioiden roolia eri sairauksien syntymekanismissa on tutkittu pitkään. Niillä voi Maija Itälä-Remeksen mukaan olla oma vaikutuksensa myös syöpien ilmaantumiseen, mutta toistaiseksi vahvat näytöt puuttuvat.
 Leukemia eli verisyöpä  johtuu luuytimen valkosolujen esiasteiden muuttumisesta pahanlaatuisiksi syöpäsoluiksi. Leukemiassa ei muodostu yksittäistä kasvainta kuten muissa syöpämuodoissa, vaan syöpäsoluja on verenkierrossa ja luuytimessä.
 Lisää aihepiiristä:
 Kantasoluhoitoja käytetään leukemian lisäksi muidenkin sairauksien hoidossa. Mutta millä ehdoilla ja minkä tautien hoitoon?
 Katso Yle Areenasta Akuutin ohjelma " Kohtalokkaat kantasoluhoidot ". Parantumattomasti sairaan Annan tarinan voit lukea myös  tästä .
 Akuutin toimittaja Risto Kuusiston kommentti kantasoluhoidoista on luettavissa  tästä . Ja mikäli harkitset kantasolujen luovuttamista, annamme myös  vinkit  siihen.
 Lue myös:
 Uutta, mullistavaa syöpähoitoa kokeiltiin Suomessa – viranomaiset pohtivat nyt hoidon hyötyjä, sillä hinta on poikkeuksellisen suuri
 Suomalainen älyneula voi parantaa merkittävästi leukemialasten hoitoa – Euroopassa odottavat satojen miljoonien markkinat

Leukemia-diagnoosi ei enää ole kuolemantuomio – Geenimanipuloidut valkosolut tulossa käyttöön hoitomuotona myös Suomessa


Summary: Katalonian itsenäisyyttä ajaa aktivistiliike CDR, jonka jäseniä on pidätetty terrorismista epäiltyinä.

VILADENCANS/BARCELONA  – Se oli kuin poliisisarjasta, täysin absurdia. Aluksi luulin, että kolinan aiheutti kämppäkaverini, joka oli unohtanut avaimet.
 Näin kuvailee Katalonian itsenäisyyttä ajavan CDR-aktivistiryhmän jäsen  Tamara Carrasco  aamua viime huhtikuussa, kun poliisit tulivat pidättämään häntä. Pidätystä edeltävinä päivinä hän oli osallistunut protesteihin, joissa tehtiin tiesulkuja.
 Carrasco kertoo tarinaansa noin 20 minuutin ajomatkan päässä Barcelonasta sijaitsevassa Viladecansin kaupungissa.
 Viladecans tunnetaan erityisesti siirtolaisistaan, joita on muuttanut muualta Espanjasta, kuten Andalusiasta. Kaduilla kuulee puhuttavan enemmän espanjaa kuin Katalonian omaa kieltä katalaania.
 Silti myös tänne perustettiin ennen itsenäisyysäänestystä CDR-aktivistiryhmä. Carrasco oli yksi sen perustajista.
 Katusulkuja ja syytöksiä väkivallasta
 CDR tulee sanoista  Comitès de Defensa de la República  eli Katalonian itsenäistä tasavaltaa ajava puolustuskomitea. Komiteat toimivat eri puolilla Kataloniaa. Esimerkiksi Barcelonassa lähes jokaisessa kaupunginosassa on oma komiteansa.
 Komiteat eivät ole suoraan yhteydessä poliittisiin puolueisiin, mutta ne ajavat samaa agendaa kuin Katalonian aluehallinnon separatistipuolueet. He haluavat, että Katalonia irtautuu Espanjasta itsenäiseksi tasavallaksi.
 Keinot ovat räväkämpiä kuin poliittisilla puolueilla. CDR:n jäsenet tunnetaan katusulkujen pystyttämisestä ja kahnauksista Espanjan poliisin kanssa. Komiteoiden jäseniä on muun muassa syytetty polttopullojen valmistuksesta ja väkivallasta mielenosoituksista.
 Jäsenet ovat kiistäneet syytteet.
 Kuuntele  Maailmanpolitiikan arkipäivää.
 CDR perustettiin suojelemaan Katalonian itsenäisyysäänestystä vuoden 2017 lokakuussa. Tuolloin komiteoiden jäseniä linnoittautui äänestyspaikkoina toimiviin kouluihin, jotta poliisi ei pääsisi estämään Espanjan keskushallinnon laittomana pitämää äänestystä.
 Jotkut itsenäisyyttä vastustavat espanjalaispoliitikot ovat ajaneet komiteoiden kieltämistä. Heidän mielestään komiteoiden toiminta muistuttaa terrorismia. Niiden jäseniä on myös pidätetty terrorismista epäiltynä.
 Tamara Carrasco on yksi heistä.
 Terrorismipidätykset lisääntyneet
 Terroristi. Tällä sanalla siviiliammatiltaan vammaisten parissa työskentelevä Carrasco tuli suuren yleisön tietoisuuteen viime huhtikuussa, kun hänet pidätettiin massiivisen poliisioperaation seurauksena.
 Espanjassa aktivistiryhmien jäsenten pidätykset ovat lisääntyneet vuoden 2015 jälkeen.
 Tuolloin maassa astui voimaan uusi terrorismia koskeva lainsäädäntö, jonka mukaan terrorismiksi voidaan katsoa myös sellainen toiminta, joka ei tähtää väkivaltaan mutta jonka tavoitteena on yhteiskuntarauhan rikkominen.
 Terroristi voi niin ikään Espanjan lain mukaan olla henkilö, joka ei kuulu terroristiryhmäksi luokiteltavaan järjestöön tai ole aseistettu, mutta pyrkii omalla toiminnallaan rikkomaan yhteiskuntarauhaa.
 CDR:n jäsenet ottavat näyttävästi osaa mielenosoituksiin. Maija Salmi
 Carrasco ja muut Viladecansin CDR:n aktivistit olivat olleet pääsiäisenä mukana protesteissa, joissa pystytettiin tiesulkuja vangittujen separatistijohtajien vapauttamiseksi.
 Separatistijohtajia syytetään laittoman itsenäisyysäänestyksen järjestämisestä ja yksipuolisesta itsenäisyysjulistuksesta. Oikeudenkäynti heitä vastaan  alkoi tällä viikolla Madridissa.
 Ääniviesti johti pidätykseen
 Pidätyksen taustalla oli ilmeisesti Carrascon aktivistiringille lähettämä ääniviesti. Siinä hän kehotti jäseniä "sabotaasiin".
 Sabotaasilla Carrasco tarkoitti entistä massiivisempia tiesulkuja ja esimerkiksi sataman saartamista. Tosin nyt hän kertoo poliisin liioitelleen viestin sisältöä.
 – En tarkoittanut viestillä minkäänlaista väkivaltaa. Kyse oli kaveripiirin slangista ja viesti oli tarkoitettu yksityiseksi, Carrasco sanoo.
 Carrascon sabotaasiviesti päätyi jotakin reittiä poliisille. Carrasco itse uskoo, että poliisi oli soluttautunut aktivistien Whatsapp-viestirinkiin.
 Pidätystään Carrasco kuvaa kuin poliisisarjan kohtaukseksi.
 – Olin nukkunut pommiin ja heräsin, kun koko asunto oli täynnä raskaasti aseistettuja poliiseja. Kesti hetken ennen kuin tajusin, että tämä ei ole unta. He olivat tulleet hakemaan minua.
 Syytteet herättivät lehdistön
 Poliisi löysi Carrascon asunnosta kapinoinnista vangittua, katalonialaisen Omníum-kulttuurijärjestön johtajaa  Jordi Cuixartia  esittävän naamarin, keltaisen pillin ja CDR-komitean materiaalia, kuten itsenäisyysaatteesta kertovia lentolehtisiä.
 Niitä käytettiin todisteina Whatsapp-viestin lisäksi.
 – Sain kuulla, että minua epäiltiin terrorismista ja kapinoinnista. Poliisi sanoi, että syytteiden vakavuuden vuoksi tapaus siirtyy automaattisesti Espanjan erityistuomioistuimeen, jossa käsitellään terrorismin kaltaisia rikoksia.
 Poliittisten vankien vapauttamista vaativia kylttejä on kiinnitetty rakennuksiin ympäri Barcelonaa. Maija Salmi
 Uutinen levisi saman tien Espanjan lehdistöön ja aiheutti valtavan polemiikin. Muutamaa päivää myöhemmin syytteet alenivat julkisrauhan rikkomiseksi ja siirtyivät Katalonian oikeusistuimelle.
 Carrascon kohdalla se tarkoitti mahdollisuutta odottaa oikeudenkäyntiä vapaalla jalalla.
 Carrasco odottaa oikeudenkäyntiä kotiarestissa
 Hän on oikeuden määräyksellä Viladecansin kaupungissa kotiarestissa eikä saa poistua sieltä kuin erikoisluvalla. Kotiaresti on voimassa todennäköisesti oikeudenkäyntiin asti.
 Nyt tapauksesta on kulunut lähes vuosi, mutta oikeudenkäyntiä ei ole vieläkään pidetty.
 – Kukaan ei tiedä, milloin oikeudenkäynti on. Myöskään minua vastaan nostettavista syytteistä ei ole vielä täyttä varmuutta.
 Carrasco pelkää, että hänen tapaustaan ei käsitellä mahdollisesti vielä moneen vuoteen.
 – Saattaa olla, että se arkistoidaan ja kaivetaan esiin myöhemmin, jos protestit alkavat lisääntyä.
 Carrasco pitää mahdollisena, että oikeuslaitos pyrkii tekemään hänestä ennakkotapauksen, jolla voitaisiin pelotella muita CDR:n jäseniä.
 "Medianäkyvyys lisää pidätyksen todennäköisyyttä"
 Samaa mieltä ovat Barcelonassa Santsin kaupunginosassa toimivan CDR:n jäsenet, noin 30-vuotiaat  Rosario  ja  Laura .
 Laura ja Rosario korostavat, että CDR:n toimintaan ei liity väkivaltaa vaan "rauhanomaista aktivismia itsenäisen Katalonian tasavallan puolesta".
 Jotkut ovat toista mieltä.
 Espanjan keskustaoikeistolaisen kansanpuolue Partido Popularin puheenjohtaja  Pablo Casado  on sanonut, että CDR pitäisi luokitella rikollisjärjestöksi.
 Rosario ja Laura ovat harvoja CDR:n jäseniä, jotka suostuvat puhumaan medialle edes etunimellä ja omilla kasvoillaan.
 – Medianäkyvyys lisää pidätyksen todennäköisyyttä, Laura sanoo.
  Laura ja Rosario ovat aktiivisia jäseniä Santsin kaupunginosan CDR-komiteassa. He uskovat, että tulevaisuudessa Katalonia on itsenäinen tasavalta. Maija Salmi
 Rosario ja Laura ovat osallistuneet CDR:n toimintaan sen perustamisesta lähtien.
 – Kokoonnumme naapurustoissa torikokousperiaatteella. Meillä ei ole varsinaisia johtajia eikä hierarkiaa, he kertovat.
 Heidän mukaansa CDR:n toimintamalli on perusta sille, mitä myöhemmin voitaisiin käyttää Katalonian itsenäisessä tasavallassa. He haluavat suoraa demokratiaa, jossa kansa osallistu aktiivisesti päätöksentekoon.
 Aktivistit eivät aio perääntyä
 Tamara Carrasco, Rosario ja Laura ovat yhtä mieltä siitä, että tulevaisuudessa Katalonia on itsenäinen. Nyt he seuraavat tiiviisti Katalonian itsenäisyysliikkeen johtohahmojen oikeudenkäyntiä.
 – Jos poliisi ja Espanjan keskushallinto kuvittelevat, että meidät pelotellaan pois liikkeestä, he ovat väärässä. Aiomme jatkaa aktivismia ja itsenäisyyden puolesta kamppailua, Rosario ja Laura sanovat.
 Tamara Carrasco on samoilla linjoilla.
 – En todellakaan ole hylkäämässä komiteaa. Kaiken tapahtuneen jälkeen haluan puolustaa ideologiaani vielä entistä enemmän, hän sanoo.
 Lue myös:
 Analyysi: Espanjan hallitus kaatui – katalaanit selkä seinää vasten, jytky odottaa kulman takana?
 Espanjan historian kenties seuratuin oikeudenkäynti alkaa – katalaanijohtajat vastaavat syytteisiin muun muassa kapinasta
 Unohtiko Andalusia Espanjan rajun menneisyyden? Äärioikeisto sai parlamenttipaikkoja ensi kerran sitten Francon vallan päättymisen

Katalonialainen itsenäisyysaktivisti nukkui pommiin ja heräsi, kun poliisit rynnivät hänen kotiinsa – Tamara Carrasco elää nyt kotiarestissa


Summary: Sotilastiedustelu on saamassa vaivihkaa poikkeuksellisen laajat tiedonhankintavaltuudet. Harmaat radiotiedustelumiehet ovat muuttumassa kertaheitolla salaisiksi agenteiksi, kirjoittaa Ylen toimittaja Jan Fredriksson.

Siviilitiedustelua ja suojelupoliisin uusia toimivaltuuksia koskevan keskustelun varjoon on jäänyt aukko nimeltään: sotilastiedustelun salainen tiedonhankinta. Sotilastiedustelu on saamassa ennennäkemättömän laajat oikeudet vaivihkaa.
 Sotilastiedustelun  tehtävä on tuottaa tietoa  Suomen turvallisuusympäristöstä maan ylimmälle valtionjohdolle ja puolustusvoimien johdolle.
 Sotilastiedustelu vastaa ennakkovaroituksen antamisesta, maalittamistuesta ja puolustusvoimien tarvitsemista paikka- ja olosuhdetiedoista. Käytännössä sotilastiedustelua on tehty pitkälti signaalitiedustelun eli entisen radiotiedustelun ja avointen lähteiden tiedustelun keinoin. Signaalitiedusteluun kuuluu sekä sähköisten viestien tiedustelu että mittaustiedustelu. Henkilötiedustelu eli henkilökohtaiseen suhteeseen ja kanssakäymiseen perustuva tiedustelu on ollut vähäisempää.
 Sotilastiedusteluun kuuluu myös vastatiedustelu, jolla pyritään estämään puolustusvoimiin kohdistuva laiton vakoilu. Siinä puolustusvoimilla on oikeus käyttää rajoitetusti ihmisten tarkkailua ja teknistä seurantaa sekä peiteltyä tiedonhankintaa, kuten valeasussa liikkumista.
 Nykyinen  lainsäädäntö  puhuu esimerkiksi kuljetusfirman haalareissa liikkumisesta tarkkailutehtävissä. Tekninen seuranta on esimerkiksi kulkuneuvon liikkumisen seurantaa radiolähettimen tai vastaavan laitteen avulla.
 Sen sijaan peitetoiminta eli soluttautuminen, valeostot ja tietolähdetoiminta  eivät ole kuuluneet tiedustelumiesten toimivaltuuksiin. Peitetoiminnassa tyypillisesti osallistutaan rikollisryhmän tai muun tutkinnan kohteena olevan joukon toimintaan aktiivisesti. Nyt nämä kovimmat salaiset tiedonhankintakeinot ovat tulossa sotilaiden henkilötiedustelun työkalupakkiin ilman julkista keskustelua. Esimerkiksi eduskunnassa eniten intohimoja on herättänyt  suojelupoliisin tuleva valvonta .
 Myös oikeuskansleri oli vastikään  Helsingin Sanomien haastattelussa  huolissaan lähinnä suojelupoliisin valtuuksista.
 Sotilastiedustelulakiehdotuksen  mukaan jatkossa tiedustelumiehet voisivat käyttää laajasti salaisia tiedonhankintamenetelmiä niin kotimaassa kuin ulkomailla. Esimerkiksi suomalainen tiedustelu-upseeri voisi soluttautua vieraan valtion sotilasosastoon tai tehdä valeostoja, kuten hankkia normaalisti laitonta materiaalia osana tiedustelutoimintaa.
 Sotilastiedustelun uusiin toimivaltuuksiin liittyviä ongelmia ovat nostaneet esille niin perustuslakivaliokunta kuin perustuslakiasiantuntijat, mutta puolustusvaliokunta ei mietinnössään antanut niille painoarvoa.
 Perustuslakivaliokunta korosti  lausunnossaan , että koko tiedustelulakipaketin merkittävin toimivaltuuksien laajennus koskee sotilastiedustelua, koska suojelupoliisin osalta lähinnä tietoliikennetiedustelu olisi kokonaan uusi toimivaltuus. Salaiset tiedonhankintamenetelmät ovat jo suojelupoliisin käytössä terrorismi- ja maanpetosrikosten paljastamiseksi. Uuden lain mukaan niitä saisi käyttää turvallisuustiedustelussa eli kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvien uhkien torjunnassa ilman selkeää rikosepäilyä. Laajennuksen vastapainoksi suojelupoliisi on menettämässä esitutkintaoikeutensa.
 Valiokunnan mielestä mittava perusoikeuksiin syvästi kajoavien uusien toimivaltuuksien  osoittaminen sotilastiedustelulle on hyvin poikkeuksellista. Esimerkiksi poliisille niitä on annettu vaiheittain pitkän ajan kuluessa, ei kertarysäyksellä.
 Siksi merkittävä osa uusista toimivaltuuksista olisi pitänyt perustuslakivaliokunnan mukaan säätää lähinnä siviilitiedustelun eli suojelupoliisin tehtäväksi. Suojelupoliisi antaisi sitten virka-apua puolustusvoimille esimerkiksi peitetoiminnassa.
 Puolustusvaliokunta  tyrmäsi  kuitenkin ajatuksen melko suoraan todeten, että operaatioturvallisuus ja sotilastiedustelun syvällinen ymmärtäminen edellyttävät laajojen uusien toimivaltuuksien antamista nimenomaan puolustusvoimille.
 Suojelupoliisilla ei valiokunnan mukaan tätä osaamista ole, vaikka sen ydintehtäviin kuuluu laittoman tiedustelun torjunta kotimaassa. Puolustusvaliokunnan mukaan sotilastiedustelu tarvitsee kaikkia toimivaltuuksia, eikä niiden toteuttamista voida rakentaa poliisin virka-avun varaan.
 Peitetoiminta ja valeostot ovat kokeneiden poliisien työsarkaa, joka vaatii niin kovaa kenttäkokemusta kuin alan koulutusta.
 Puolustusvoimien puolella henkilötiedustelu on ollut eri arvioiden mukaan lapsen kengissä , sillä sitä ovat harjoittaneet lähinnä puolustusasiamiehet asemamaissaan ja taktisella tasolla kriisinhallintajoukot.
 Voidaankin kysyä, miten hyvin uusien salaisten tiedonhankintaoikeuksien myöntäminen sotilaille käytännössä onnistuu, kun tiettävästi puolustusvoimissa ei ole laadittu minkäänlaista virallista henkilötiedusteluopasta. Perustuslakivaliokunta on myös pitänyt huonona sitä, että jatkossa puolustusvoimien tiedustelupäällikkö voisi yksinään päättää peitetoiminnasta tai valeostosta.
 Ihmisoikeusjuristi ja professori  Martin Scheinin  on epäillyt  perustuslakiblogissaan  puolustusvaliokunnan osaamista sotilastiedustelulain valmistelussa. Nyt vaikuttaakin siltä, että pääesikunnan tiedusteluosasto on ottanut selätysvoiton poliitikoista ja tiedustelumiesten märkä uni on muuttumassa todeksi. Puolustusvoimien voimakas lobbaus eduskunnassa on tuottanut tulosta. Puolustusvoimat saa omat James Bondinsa.
 Kirjoittaja on Radiouutisten juontaja ja turva-alaan perehtynyt toimittaja

Analyysi: Sotilaat leikkivät poliisia


Summary: EU:lla on entuudestaan yli sata delegaatiota ja toimipistettä ympäri maailman.

Euroopan parlamentti haluaa kasvattaa diplomaattista jalanjälkeään.
 Verkkolehti Politicon mukaan  parlamentti aikoo perustaa edustajistot New Yorkiin, Etiopiaan ja Indonesiaan. Politicon perustaa tietonsa kahden nimettömän lähteen haastatteluun ja asiaa koskevaan muistioon.
 Euroopan parlamentin virkamiehiä tullaan lehden mukaan lähettämään Kaakkois-Aasian yhteistyöjärjestö Aseanin päämajaan Indonesian Jakartalle, Afrikan unionin edustustoon Etiopian Addis Abebaan ja YK:n päämajaan New Yorkiin.
 Uusiin tehtäviin lähteen verrattain vähän työntekijöitä, 2–4 asemapaikkaa kohdin, Politico raportoi.
 Euroopan unionilla on jo entuudestaan noin 140 delegaatiota ja toimistoa ympäri maailman. EU:n ulkosuhteita hoitaa vuonna 2009 perustettu Euroopan ulkosuhdehallinto, jolla on oma korkea edustaja. Virkaa on hoitanut vuodesta 2014 lähtien Italian entinen ulkoministeri  Federica Mogherini .
 Lisää diplomatiaa
 Politicon mukaan henkilöstön lähettäminen ulkomaille on osa Euroopan parlamentin pääsihteerin  Klaus Wellen  luomaa kehittämissuunnitelmaa.
 Lehti kertoo saaneensa haltuunsa Wellen kirjoittaman luottamuksellisen muistion. Sen mukaan suunnitelmalla pyritään "vahvistamaan parlamentin aktiivisuutta ja diplomaattista läsnäoloa maailmassa".
 Nyt kaavailtu virkamiesyhteyksin avaaminen ennustaa suorien yhteyksin kasvua myös päättäjien tasolla.
 Valtioiden tasolla kokemukset parlamenttien välisestä – virkamiesportaan ohittavasta – kanssakäymisestä ovat ristiriitaisia. Takavuosina esimerkiksi Kanadan ranskalaisalueille vierailleet europarlamentaarikot sanoivat tukevansa Quebecin itsenäistymistä, mikä aiheutti kansainvälistä hämmennystä.
 Lue lisää:
 Euroopan parlamentti – Pimeyden ytimessä

Politico: Euroopan parlamentti kaavailee uusien toimistojen avaamista New Yorkiin, Etiopiaan ja Indonesiaan


Summary: Uuden sillan paalutustyöt tehdään iltaisin, sillä Vuoksen voimakas virtaus estää työt päivällä.

Tästä on kyse Vuoksen yli rakennetaan kahden raiteen ratasilta. Silta valmistuu marraskuussa vuonna 2020. Ratasilta kuuluu Luumäki-Imatra -ratahankkeeseen, minkä kustannusarvio kuudelle vuodelle on 189 miljoonaa euroa.
 Imatralla on alkanut Vuoksi-joen yli kulkevan valtavan rautatiesillan rakentaminen. 230 metria pitkä ja 13 metriä leveä silta tulee Imatran Mansikkalaan nykyisen rautatiesillan pohjoispuolelle.
 Siltaan tulee kahdet raideparit, kun nykyistä Karjalanrataa peruskorjataan kaksiraiteiseksi Lappeenrannan Joutsenosta Imatralle saakka. Uutta  kaksiraiteista rataosuutta  tulee 19 kilometrin matkalle. Lisäksi Luumäen ja Lappeenrannan Joutsenon välille tehdään radan perusparannus. Koko urakan kustannusarvio on 189 miljoonaa euroa.
 Urakoitsija NRC Finland aloitti tällä viikolla Vuokselle rakennustöitä varten tehtävän työlautan ja sen ajolaiturin rakentamisen. Sillan perustusten paalutustyöt alkavat runsaan viikon kuluttua.
 – Lautta tulee olemaan 20 metriä leveä ja noin 25 metriä pitkä. Sinne menevän koneen työpaino on 120 tonnia, joten kantavuutta lautalla pitää olla, sanoo siltatyönjohtaja  Marko Kaukola  NRC Finlandista.
 Työmaa-alue on jo täynnä rakennusmateriaaleja. Siltaurakka valmistuu vuoden 2020 marraskuussa. Ville Toijonen/Yle
 Melua lähialueille aiheuttavat paalutustyöt kestävät 2–3 viikkoa. Töitä tehdään iltaisin kello 18 ja 24 välisenä aikana.
 – Paalutustöiden teko iltaisin johtuu Vuoksen kovasta virtauksesta. Läheinen Fortumin voimalaitos tarvitsee päivällä tietyn virtausnopeuden sähköntuotantoon. Iltaisin virtausta voidaan vähentää, kertoo Kaukola.
 Vuoksi on Saimaan veden ainoa purkautumisjoki. Vuoksi laskee Venäjälle ja siellä Laatokkaan saakka. Vuoksessa vettä kulkee  tällä hetkellä noin  600 kuutiometriä sekunnissa.
 Aluksi pelkkä silta
 Vuoksen yli rakennetaan nyt pelkkä silta, eikä siihen vielä rakenneta raiteita päälle.
 – Radan rakentamissuunnitelmia ollaan parhaillaan tekemässä. Syksyllä tulee kilpailutukset, ja jos suunnitelmat toteutuvat, niin vuonna 2021 uusi Vuoksen ylittävä silta on junien käytössä, sanoo projektipäällikkö  Joonas Hämäläinen  Suomen tie-, rata ja meriliikenteen suunnittelusta vastaavasta Väylävirastosta eli Väylästä.
 Vuoksen yli nykyisin kulkeva silta on erikoinen, sillä sen yllä kulkevat junat ja alapuolella autot.  Yle
 Uuden ja vanhan ratasillan väliin jää noin 8–10 metrin matka. Nykyinen yksiraiteinen rautatiesilta on valmistunut vuonna 1933. Se siirtyy Imatran kaupungin omistukseen, kun uusi otetaan käyttöön. Siltä jää mitä todennäköisimmin kävelijöiden ja autoilijoiden käyttöön.
 Vuoksen ylittävä uusi ratasilta ei ole ainoa silta, joka uuden kaksoisraiteen takia pitää rakentaa. Kaikkiaan uusia siltoja tulee 12, minkä lisäksi kahta olemassa olevaa siltaa pitää leventää.
 Työlauttaa ja sen laituria (kuvassa oikealla) on rakennettu tällä viikolla. Paalutustyöt aloitetaan runsaan viikon päästä. Ville Toijonen/Yle
 Tarkennettu 16.2.2019 klo 13.32, että uutta kaksoisraidetta tulee 19 km:n matkalle ja että Luumäen ja Lappeenrannan välille tulee radan perusparannus.

230 metriä pitkän rautatiesillan rakennustyöt alkoivat Imatralla – voimakas Vuoksi hankaloittaa rakennustöitä


Summary: Suurin osa alle 25-vuotiaista aikuisista jää kaikissa vaaleissa kotiin. Miten "passiivisuuden kierre" katkaistaan?

Tulevaisuus on nuorten, mutta sen suunnasta päättävät vanhat. Yli puolet nuorimmista äänestysikäisistä suomalaisista jättää kaikki vaalit väliin.
 Kuntavaaleissa nuorimman ikäluokan äänestysprosentti  jäi noin 30:een  ja viime eduskuntavaaleissakin 47 prosenttiin. Huonoin tilanne on eurovaaleissa, joissa uurnilla arvioidaan käyneen vain kymmenisen prosenttia 18–24-vuotiaista.
 Keski-ikäisten ja sitä vanhempien äänestysinto on kymmeniä prosenttiyksikköjä korkeampi.
 – Tämä on ongelma koko nuoren sukupolven ja koko demokratian jatkuvuudenkin kannalta, sanoo osallisuusasiantuntija  Virva Viljanen  nuorisojärjestö Allianssista.
 Hänen mukaansa puolueet toimivat vaarallisen lyhytnäköisesti, jos ne keskittävät kampanjansa sinne, missä aita on matalin. Suurten ikäluokkien koko ja äänestysvarmuus kun houkuttelevat satsaamaan vaalieurot näihin ikäryhmiin nuorten kustannuksella.
 – Puolueet eivät saisi olla näin lyhytkatseisia. Niiden on mietittävä, mikä on puolueen tukevaisuus ja niillä on myös demokratian jatkuvuuden vastuu. Ymmärrän, että nuoret voivat tuntua hankalilta tavoittaa ja vaativat puolueilta enemmän uudistumista, haastaa asiantuntija Virva Viljanen.
 Vihreillä eniten nuoria tukijoita, demareilla vähiten
 Puolueiden välillä on jonkin verran eroa siinä, kuinka paljon ne puhuttelevat nuoria.
 Yle alkoi vuoden alussa raportoida puoluekannatusmittauksensa yhteydessä myös  puolueiden kannattajakunnan karkean ikäjakauman . Jakauma on suuntaa antava ja otoskoosta johtuen luotettavampi suurten puolueiden osalta.
 Kaikkien puolueiden kannattajakunnassa alle 35-vuotiaita on joka tapauksessa selvä vähemmistö, mikä toki johtuu myös väestön ikärakenteesta.
 Tuoreimmassa mittauksessa vihreillä oli suurin osuus alle 35-vuotiaita kannattajia – yli 40 prosenttia. Seuraavina tulivat perussuomalaiset, vasemmistoliitto ja kokoomus.
 SDP:n kannattajista alle kolmevitosia on vain noin joka kymmenes.
 – Tämä on selkeästi haaste. Meidän omat tutkimukset näyttävät hiukan parempia lukuja, mutta joka tapauksessa paljon on työtä tehtävissä, toteaa SDP:n puoluesihteeri  Antton Rönnholm .
 SDP:n puoluesihteeri Antton Rönnholm. Pekka Tynell / Yle
 Pitäisikö äänestysikää laskea?
 Keskusta korostaa mielellään, että sen nuorisojärjestö on Suomen suurin. Puolueen kannattajista alle 35-vuotiaita on Ylen tammikuun kyselyn mukaan noin viidennes.
 – Kyllähän se saisi korkeampi luku totta kai olla, toteaa keskustan varapuheenjohtaja  Katri Kulmuni .
 Keskustan puoluehallitus linjasi viime syksynä, että äänestysikäraja pitäisi Suomessa laskea 16 vuoteen.
 – Juuri sen takia, että me ollaan huolissamme nuorten osallisuudesta, Katri Kulmuni perustelee.
 Keskustan varapuheenjohtaja Katri Kulmuni. Perttu Ruokangas / Yle
 Osallisuusasiantuntija Virva Viljanen kannattaa hänkin äänestysiän laskemista. Hänen mielestään 16-vuotiaille tulisi sallia myös kansalaisaloitteiden allekirjoittaminen.
 – Jos nuorta kiinnostaa joku yksittäinen yhteiskunnallinen teema, niin hän pääsisi vaikuttamaan juuri siihen, Viljanen sanoo.
 Äänestysikärajan lasku nousee ideana aika ajoin, mutta suurin osa puolueista ei ajatukselle lämpene. Esimerkiksi demarit katsovat, että tuloksena voisi olla nuorten ikäluokkien entistäkin surullisempi äänestysprosentti. Ongelma on syvemmällä.
 – Jos ihminen ei koe, että äänestämisellä on merkitystä, jos hän ei ole oppinut sitä tekemään, eikä häntä ole siihen kannustettu joko kotona tai koulussa, niin se ei tapahdu yhtään sen todennäköisemmin 16-vuotiaana kuin 18-vuotiaana, puoluesihteeri Antton Rönnholm sanoo.
 Näillä keinoilla nuoret mukaan ja uurnille
 Niin asiantuntijat kuin puolueetkin myöntävät nuorten poliittisen passiivisuuden pulmaksi, johon tarvitaan useita lääkkeitä.
 Osallisuuden asiantuntija Virva Viljanen nuorisoalan kattojärjestöstä Allianssista sanoo, että puolueiden olisi ensinnäkin nostettava omia nuoria poliitikkojaan näkyviin vastuutehtäviin – vaikkapa hallitusneuvotteluihin – entistä järjestelmällisemmin.
 – Sillä miksi nuoret kiinnostuisivat puolueista, jos nuoria ei niissä näy?
 Toiseksi nuorelle äänestäjäkunnalle pitää puhua siellä missä he ovat ja kielellä, jonka he ymmärtävät.
 – Torikahvit ja Facebook eivät oikeasti tavoita nuoria. Puolueiden on haettava aktiivisesti uusia kanavia esimerkiksi somessa ja kokeiltava, mikä toimii.
 Mutta oleellisinta on sittenkin se, mistä poliitikot puhuvat.
 Viljasen mukaan tänä keväänä yhteiskunnallinen keskustelu pursuaa teemoja, joiden avulla nuorten osallistaminen on poliitikoille mahdollista.
 – Heille pitää tarjota selkeitä vaihtoehtoja, ymmärrettävällä kielellä. Tarttua kiinnostaviin aiheisiin: nuorten syrjäytymiseen, koulutusmahdollisuuksiin, ilmastonmuutokseen ja sitten kampanjoida niissä kanavissa jotka todella tavoittavat nuoret.
 Viljanen toteaa, että myös koululaitoksen ja median on skarpattava tekemistään, jos nuoret näyttävät jäävän demokratian sivustakatsojiksi.
 – Esimerkiksi vaalikoneilla on nuorille ikäryhmille muita suurempi merkitys.
 Nuorten osallisuus on koko yhteiskunnan asia
 Kauhukuvana on passiivisuuden kierre.
 Kun nuoret eivät äänestä, eduskunta ja kunnanvaltuustot pysyvät tukevasti keski-ikäisinä, mikä etäännyttää nuoria lisää. Jos puolueet näkevät, että nuorten ääniä on vain vähän liikkeellä, houkutus kasvaa panostaa vain aktiivisempiin, eli vanhempiin ikäryhmiin.
 Vaikeuskerrointa lisää se, ettei nuori ikäluokka ole yhtenäinen joukko, vaan halukkuus ja kyky poliittiseen osallistumiseen riippuvat muun muassa vanhempien sosioekonomisesta asemasta. Passiivisuus periytyy.
 Niin SDP:n Antton Rönnholm kuin keskustan Katri Kulmunikin vakuuttavat omien puolueidensa tekevän parhaansa nuorten äänestäjien tavoittelussa.
 – Mikä tahansa fiksun putiikin – oli sitten puolue tai vaikka elinkeinoelämän puolella – täytyy satsata myös siihen, että myös tulevaisuudessa on ihmisiä jotka on kiinnostuneita ja osallistuu. Se on tulevaisuusinvestointi, Rönnholm sanoo.
 – Me kaikki olemme riippuvaisia siitä, että tulevat sukupolvet ottavat myös vastuuta ja osaa yhteiskuntaan, Kulmuni säestää.

Nuorisoasiantuntija varoittaa puolueita: Torikahvit ja Facebook eivät saa nuoria äänestämään – Pelissä on demokratian tulevaisuus


Summary: Entinen kardinaali Theodore McCarrick on nykyhistorian korkein hahmo, joka on erotettu katolisen kirkon papistosta.

Entinen yhdysvaltalaiskardinaali  Theodore McCarrick  on erotettu katolisen kirkon papistosta, Vatikaani tiedotti lauantaina.
 Lasten ja aikuisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä syytetystä McCarrickista tuli heinäkuussa ensimmäinen pappi lähes sataan vuoteen, joka menetti kardinaalin arvonimen. Nyt hänestä tuli katolisen kirkon hierarkian korkein hahmo, joka on moderneina aikoina erotettu papistosta.
 Uutistoimistojen mukaan McCarrick valitti päätöksestä, mutta ratkaisu pysyi ennallaan. Valituksen jälkeen Paavi  Franciscus  ilmoitti, että päätös on lopullinen.
 McCarrickin pappisoikeuksien menettäminen päätettiin julkistaa vain muutama päivä ennen Vatikaanissa alkavaa papiston kokousta. Katolisen kirkon kansallisten johtajien on määrä kokoontua ensi viikolla Roomaan keskustelemaan hyväksikäyttöskandaalista, joka on alkanut kasvaa ennennäkemättömiin mittasuhteisiin.
 Paavi myönsi viime viikolla katolisen kirkon pappien  ja piispojen käyttäneen nunnia seksuaalisesti hyväksi.
 McCarrickia on syytetty alaikäisten ja pappisseminaarissa olleiden aikuisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Väitetyt teot tapahtuivat vuosikymmeniä sitten. McCarrick on kiistänyt syytteet. Kirkko piti kuitenkin uskottavina väitteitä, joiden mukaan hän olisi hyväksikäyttänyt 16-vuotiasta poikaa.
 McCarrick toimi 2000-luvun alkupuolella Washingtonin arkkipiispana ja oli tuolloin yksi Yhdysvaltain katolisen kirkon näkyvimmistä hahmoista.
 Lue lisää:
 Vatikaanin entinen Yhdysvaltain-lähettiläs syyttää paavia silmien ummistamisesta kardinaalin hyväksikäyttösyytteisiin
 Paavi ei halunnut kommentoida hyväksikäytöstä syytetyn McCarrickin tapausta
 New York Times: Seksuaalisesta hyväksikäytöstä syytetty kardinaali jättää tehtävänsä

Seksuaalisesta hyväksikäytöstä syytetty McCarrick menettää pappisoikeutensa


Summary: Aurinkoisessa säässä voi nähdä myös  ensimmäisiä Suomessa käväiseviä muuttolintuja.

Lauha sää jatkuu ja lämpötila voi kohota jopa +5 asteeseen.
 Ylen meteorologi huomauttaa kuitenkin kauniista ulkoilusäästä nauttivia varomaan liukkaita jalkakäytäviä maan länsi- ja eteläosassa Twitterissä.
 – Yöllä on monin paikoin lämpötila laskenut pakkasen puolelle ja kun nyt päivällä lämpenee, niin paksun jään päälle sulaa vettä. Niissä paikoin on todella liukasta, kertoo meteorologi  Joonas Koskela .
 – Kun lähtee ulos, kannattaa todella varoa.
 Lauantai on melko tuulinen päivä koko maassa. Illalla Lapissa satelee lunta vielä lisää. Maan pohjoisosassa puuskatuulet voivat yltyä jopa myrskylukemiin.
 Tuntureilla tuuli voi haitata hiihtäjiä ja laskettelijoita ja joissakin hiihtokeskuksissa tuuli voi häiritä hiihtohissien toimintaa, arvioi Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi STT:lle.
 Sunnuntaille on luvassa myös upeaa ulkoilukeliä koko maahan, ja aurinko paistaa. Pohjoistuuli on edelleen voimakasta maan itä- ja pohjoisosassa.
 Ensimmäiset muuttolinnut ovat jo vierailleet
 Lintuharrastajien  Birdlife Suomi kertoo, että ensimmäisiä muuttolintuja on tavattu jo vierailulla  Suomessa. Helmikuussa on tavattu muun muassa kiuruja ja merihanhia. Helmikuu on vielä muuten melko hiljaista lintuaikaa, vaikka esimerkiksi pöllöjen kevätsoidin on jo alkanut.
 Ainakin lintuharrastajien kevät on siis alkamassa.
 Lue lisää säästä:
 Yle sää

Nyt ylös, ulos ja aurinkoon, mutta älä unohda nastakenkiä – viikonlopuksi on luvattu lauhaa, tuulista ja liukasta keliä


Summary: Sveitsiläinen Ganz muistetaan muun muassa enkelin roolista elokuvassa Berliinin taivaan alla ja roolistaan Hitlerinä elokuvassa Perikato.

Sveitsiläinen näyttelijä  Bruno Ganz  on kuollut 77 vuoden iässä.
 Ganz kuoli kotonaan Zürichissä.
 Ganz oli yksi merkittävimpiä saksankielisen alueen teatteri- ja elokuvanäyttelijöistä.
 Hän aloitti teatteriuransa Bremenissä ja näytteli sittemmin muun muassa Berliinissä ohjaaja  Peter Steinin  luotsaamassa Schaubühne -teatterissa.
 Hän teki useaan otteeseen yhteistyötä elokuvaohjaaja  Wim Wendersin  kanssa, muun muassa elokuvissa  Amerikkalainen ystävä  ( Der amerikanische Freund , 1977) ja  Berliinin taivaan alla  ( Der Himmel über Berlin , 1987). Jälkimmäisessä hän esitti enkeli Damielia, joka päättää tulla ihmiseksi.
 Hän esiintyi myös muun muassa  Eric Rohmerin ,  Volker Schlöndorffin ,  Werner Herzogin,   Theo Angelopoulosin ,  Francis Ford Coppolan ,  Bille Augustin  ja  Ridley Scottin  elokuvissa.
 Ganz näytteli Natsi-Saksan johtajaa  Adolf Hitleriä  vuoden 2004 elokuvassa  Perikato  ( Der Untergang ), joka kuvasi Natsi-Saksan viimeisiä hetkiä.
 Vuonna 1996 Ganz vastaanotti teatterialan keskeisen tunnustuksen, Iffland-sormuksen, jota kantavat saksankielisellä alueella merkittävämpänä pidetyt teatterinäyttelijät. Ganzille sormuksen testamenttasi itävaltalainen näyttelijä  Josef Meinrad .
 Aiheesta muualla:
 Frankfurter Allgemeine Zeitung:  Schauspieler Bruno Ganz ist tot  16.2.2019
 ARD:  Bruno Ganz ist tot  16.2.2019
 Der Spiegel: Schauspieler Bruno Ganz ist tot  16.2.2019

Näyttelijä Bruno Ganz on kuollut


Summary: Omasta jatkostaan puheenjohtajana Halla-aho aikoo kertoa vaalien jälkeen.  Hän sanoo olevansa valmis jatkamaan puheenjohtaja, jos puolueen etu sitä vaatii.

Perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  mukaan puolue on valmis hallitusyhteystöhön ensi vaalikaudella. TV1:n Ykkösaamussa vieraillut Halla-aho sanoo pitävänsä perussuomalaisten hallitukseen menoa “erittäin tärkeänä” päämääränä.
 Kokoomuksen, keskustan ja SDP:n haluttomuuden  tehdä hallitusyhteistyötä perussuomalaisten kanssa Halla-aho kuittaa vaalipuheina.
 – Uskoisin että nämä puheet on suunnattu omille epäröiville kannattajille, sellaisille jotka saattavat harkita perussuomalaisten äänestämistä. Viesti on, että älkää äänestäkö perussuomalaisia, koska heidän kanssaan ei kuitenkaan tehdä hallitusyhteistyötä.
 – En antaisi näille puheille paljon arvoa. Hallituskelpoisuus määräytyy viime kädessä vaalituloksen ja puolueiden ohjelmien mukaan, painottaa Halla-aho.
 Vaalit määrittävät puheenjohtajuuden jatkon
 Tavoitteekseen tulevissa vaaleissa Halla-aho asettaa puolueen kannatuksen nousun puheenjohtajuuskautensa alun noin 9,6 prosentin galluplukemista.
 – Olen asettanut itselleni henkilökohtaisesti sellaisen mittatikun, että kannatuksemme täytyy siitä kasvaa ja kansanedustajiemme määrän täytyy kasvaa, tai muuten en koe onnistuneeni tehtävässäni.
 Omista jatkoaikeistaan puheenjohtajana Halla-aho sanookin ilmoittavansa vasta vaalien jälkeen.
 – Katson että velvollisuuteni ja oikeuteni on toimia tässä tehtävässä niin kauan kuin siitä on puolueelle ja sen menestykselle etua.
 – Jos näyttää selvältä, että puheenjohtajuuteni ei tuo puolueelle lisäarvoa ja edistä sen menestystä, niin silloin teen hyvin nopeasti johtopäätökseni. Hyvään johtajuuteen kuuluu myös se, että ymmärtää milloin parasta ennen -päiväys on mennyt, sanoo Halla-aho.
 Halla-aho: "Moraalinen mädännäisyys poistunut puolueesta"
 Perussuomalaisten Halla-aho arvioi olevan nyt “paremmassa jamassa” kuin edellisen puheenjohtajan kaudella.
 Puolueella ei ole hätää siinäkään tapauksessa että puheenjohtaja vaihtuisi, koska puolueen sisällä on nyt "suuri yksituumaisuus", hän sanoo.
 – Enää en ole puolueen tulevaisuudesta lainkaan huolissani. Uskoisin että useimmat perussuomalaiset kokevat, että moraalinen mädännäisyys ja korruptio poistuivat tästä puolueesta vuonna 2017. Samoin poistui myös pyrkyryys ja henkilökohtainen eduntavoittelu.
 "Ei lisää hoitajia Filippiineiltä"
 Halla-aho ei lämpene  ulkoministeri Timo Soinin ehdotukselle tuoda lisää hoitajia Filippiineiltä Suomeen . Soinin mukaan tämä voisi olla yksi ratkaisu hoitajapulaan.
 Halla-ahon mukaan on erittäin kyseenlaista yrittää ratkaista hoitajongelma tuomalla maahan halpatyövoimaa.
 – Eihän filippiiniläinen hoitaja tule yhtään sen pienemmällä palkalla toimeen Suomessa kuin suomalainenkaan hoitaja. Halpa työvoima myös pitää palkkoja matalalla näillä aloilla ja se on halpatyövoiman tarkoituskin, sanoo Halla-aho.

Halla-aho tähtää hallitusvastuuseen – "Erittäin tärkeää että perussuomalaiset ovat mukana hallituksessa"


Summary: Puheenjohtaja Pekka Haaviston mukaan toinen vaihtoehto olisi tuottokatto yksityisille hoitoyhtiöille.

Vihreät haluaa rajoittaa voitontavoittelua vanhusten hoivapalveluissa ja yksi vaihtoehto olisi malli, jossa vanhustenhoitoa ei saisi lainkaan järjestää voitontavoittelupäämäärässä, kertoo puolueen puheenjohtaja  Pekka Haavisto  STT:lle.
 Toinen vaihtoehto olisi tuottokatto, eli yksityiset vanhustenhoitoyritykset eivät saisi tehdä kuin korkeintaan tietyn prosenttimäärän voittoa.
 Tänään vihreiden puoluevaltuuskunnan kokouksessa puhuneen Haaviston mukaan samanlaisia vaihtoehtoja pitää selvittää myös päivähoidossa.

Vihreät: Voitontavoittelun vanhusten- ja lastenhoidossa voisi kieltää kokonaan


Summary: Laki määrää, kuinka suuria maksuja palveluiden käyttäjiltä saa periä. Monissa maksuissa on vielä varaa korotusvaraa.

Käyttäjä maksaa -periaate on monen mielestä selkeä ja oikeudenmukainen käytäntö. Voisiko siis kuntien lääkäri- ja muiden palveluiden käyttäjät kantaa kustannuksista nykyistä suuremman osan?
 Yle pyysi Tilastokeskukselta laskelman siitä, kuinka paljon kotitaloudet saavat rahallista nettohyötyä käyttäessään kunnan tarjoamia lukuisa hyvinvointipalveluita.
 Nettoarvolla tarkoitetaan sitä palvelun arvoa, jonka käyttäjä saa vielä sen jälkeen kun otetaan huomioon hänen maksamansa asiakasmaksut.
 Esimerkiksi käynti lääkärin vastaanotolla terveyskeskuksessa tuo kotitaloudelle keskimäärin 84 euron hyödyn, kun huomioidaan kotitalouden maksamat asiakasmaksut. Päivähoidon arvoksi tulee jo 10 000 euroa, kun kotitalouden maksama päivähoitomaksu on vähennetty palvelun hinnasta pois.
 Antti Parviala / Yle
 Terveydenhoito ja muut hyvinvointipalvelut ovat kunnille järkälemäinen menoerä.
 Kuntaliiton mukaan enemmistöllä kunnista talous valahti viime vuonna  miinuksen puolelle.  Toisin sanoen 196 kuntaa teki viime vuonna tilinpäätösarvioiden mukaan negatiivisen tuloksen. Muutos on suuri, sillä vuotta aiemmin miinuksella oltiin 55 kunnassa
 Kuntien talous näyttää liiton mukaan “hälyttävän synkältä”.
 – Asiakasmaksujen korottaminen on yksi työkalu tilanteen korjaamisessa, sanoo Kuntaliiton pääekonomisti  Minna Punakallio .
 Mutta maksuja on monenlaisia. Esimerkiksi jätehuolto pyritään rahoittamaan kokonaan käyttäjämaksuilla. Sosiaali- ja terveyspalveluissa maksuilla katetaan runsas seitsemän prosenttia kustannuksista.
 Esimerkiksi terveydenhuollossa maksujen korottaminen on vaikea kysymys. Osa pienituloisista jättää jopa nyt  palveluita käyttämättä  kustannusten takia.
 Maksuissa on vielä pelivaraa
 Laki määrää  monien palveluiden osalta tarkalleen, kuinka paljon niistä saa periä maksuja käyttäjältä. Kunta voi halutessaan nostaa maksut lain sallimaan ylärajaan, mutta läheskään aina niin ei tehdä.
 Punakallion mukaan kaksipäiväisessä kuntatalouden seminaarissa maksujen korottaminen ei ollut kuuma puheenaihe, vaikka monen kunnan rahakirstussa pohja on jo näkyvissä.
 Kenelläkään ei ole kuitenkaan kokonaiskuvaa missä määrin maksut ovat jo lain sallimalla enimmäisrajalla. Erilaisia maksuja on paljon ja kunnan lautakunta voi muuttaa niitä halutessaan.
 Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus antoi kunnille mahdollisuuden nostaa  sote-maksuja noin 30 prosenttia  vuoden 2016 alusta lähtien. Mahdollisuutta on käytetty hyödyksi vaihtelevasti. Osa kunnista on nostanut maksut lain sallimaan enimmäismäärän, osa on käyttänyt mahdollisuutta osittain, osa ei lainkaan.
 – Pelivaraa on mutta sitä ei helpolla käytetä ihan maksimiin, Punakallio sanoo.
 .
 Sari Vähäsarja / Yle
 Korotukset ovat herkkä poliittinen kysymys. Maksut iskevät raskaimmin pienituloisiin.
 – Tämä on ihan peruskauraa. Kun kunnassa tarvitaan säästöjä, pöydällä on niin tulo- kun menopuolikin.
 Vaikea verrata
 Punakallion mukaan kuitenkaan juuri nyt asiakasmaksujen korottamisesta ei käydä laajaa keskustelua. Hallituksen antamassa korotusmahdollisuudessa on kuitenkin pelivaraa käyttämättä.
 Asiakasmaksuilla rahoitetaan keskimäärin runsas seitsemän prosenttia sote-palveluiden kustannuksista, mutta osuudet vaihtelevat niin että esimerkiksi erikoissairaanhoidossa osuus on runsas neljä prosenttia ja suun terveydenhuollossa kolmannes.
 – Asiakasmaksujen osuus palvelujen rahoituksesta Suomessa on nähty kansainvälisesti katsottuna suhteellisen korkeaksi, sosiaali- ja terveysministeriön erityisasiantuntija  Marjo Kekki  sanoo.
 Hän muistuttaa kuitenkin, että vertaileminen on vähintään haastavaa muun muassa siksi, että eri maiden järjestelmissä on suuria eroja esimerkiksi sen suhteen, miten laajasti yhteiskunta vastaa palvelujen järjestämisestä tai miten rahoitus kokonaisuutena on järjestetty.

Kuinka paljon hoivapalveluiden maksuilla voisi vielä tilkitä kuntien kassaa? Tämän verran “ilmainen” palvelu maksaa nyt – katso lista


Summary: Angela Merkel toivoi puheenvuorossaan myös Kiinaa mukaan aserajoitusneuvotteluihin, Pence toisti Iran-viestinsä.

Presidentti  Sauli Niinistön  mukaan Euroopan unionin pitäisi kyetä puhumaan yhteisellä äänellä, jotta sen viesti kuultaisiin. Hänen mukaansa näin oli aiemmin, mutta ei enää.
 – Toisekseen maailma kunnioittaa yhä enemmän kovaa voimaa, jota Euroopalta puuttuu, Niinistö sanoi Münchenin turvallisuuskonferenssissa.
 Niinistö osallistuu Saksassa parhaillaan asevalvontaa ja aserajoitussopimuksia koskevaan paneelikeskusteluun.
 Merkel sai raikuvat suosionosoitukset
 Aiemmin päivällä Münchenissä puhui Saksan liittokansleri  Angela Merkel . Hänen mukaansa Kiinan pitäisi olla Yhdysvaltain, Venäjän ja Euroopan lisäksi mukana mahdollisissa uusissa aserajoitusneuvotteluissa.
 Merkel myönsi Münchenin turvallisuuskonferenssissa asiaan liittyvän monia vaikeuksia, mutta silti olisi hyvä, että siihen suuntaan liikuttaisiin.
 Merkel myös totesi Venäjän rikkoneen jo pitkään keskimatkan ohjuksia koskevaa INF-sopimusta, josta sen allekirjoittajat Yhdysvallat ja Venäjä ovat nyt vetäytymässä.
 IISS-tutkimuslaitoksen mukaan INF-sopimus kieltäisi nykyisellään jopa 95 prosenttia Kiinan ballistisista ja risteilyohjuksista.
 Puheessaan Merkel myös kyseenalaisti Yhdysvaltain päätöksen vetäytyä Syyriasta. Eikö se juuri anna Venäjälle ja Iranille mahdollisuuksia lisätä vaikutusvaltaansa alueella, Merkel kysyi. Samalla hän myös puolusti Yhdysvaltain hylkäämää Iranin ydinohjelmasopimusta.
 Nord Streamia puolustamassa
 Kiisteltyä Nord Stream 2 -kaasuputkihanketta Venäjältä Saksaan Merkel joutui useaan otteeseen puolustamaan. Hän kertoi taanneensa Ukrainan presidentille  Petro Poroshenkolle , ettei Ukrainaa hylätä venäläisen kaasun kauttakulkumaana.
 Putkea vastustavaa Yhdysvaltoja Merkel muistutti siitä, että amerikkalainen kaasu pääsee kyllä kilpailemaan Euroopan markkinoille.
 Kauppapolitiikan osalta Merkel ihmetteli, miten Etelä-Carolinassa rakennettavat ja sieltä Kiinaan vietävät BMW-autot voivat olla uhka Yhdysvalloille.
 Viimeistä kauttaan Saksan johdossa olevaa Merkeliä on yleisesti pidetty johtavana monenkeskisen kansainvälisen järjestelmän tukijana. Hän puolusti yhteistyöhön ja neuvotteluihin perustuvaa lähestymistapaa myös Münchenissä ja sai turvallisuuskonferenssin yleisön osittamaan seisaaltaan suosiota.
 Pence jatkoi Iran-yllytystä
 Yhdysvaltain varapresidentti  Mike Pence  puolestaan jatkoi Münchenissä samaa viestiä, jota hän  esitti jo Varsovan Lähi-itä-kokouksessa  aiemmin viikolla: Pencen mielestä myös Euroopan maiden pitäisi vetäytyä Iranin kanssa solmitusta ydinsopimuksesta.
 Pencen mielestä "eurooppalaisten kumppaniemme on aika lopettaa taloudellisten pakotteiden horjuttaminen" tarjoamalla Iranille taloudellisia kannustimia vastineeksi ydinkapasitteettinsa rajoittamisesta.
 Pence otti kantaa myös kiinalaisyhtiö Huawein toimintaan sanomalla, että Yhdysvaltain kumppaneiden pitäisi suhtautua vakavasti Huawein aiheuttamaan uhkaan, kun ne etsivät kumppaneita 5G-verkkojen rakentamiseen.
 Huaweita on  epäilty verkkovakoilusta . Kiinan mielestä Washington ei ole esittänyt minkäänlaisia todisteita siitä, että Huawei olisi uhka kansalliselle turvallisuudelle.
 Aiheesta aiemmin:
 Kymmeniä presidenttejä ja pääministereitä kokoontuu Müncheniin – Viisi asiaa, jotka sinun täytyy tietää turvallisuuskonferenssista  15.2.109

Niinistö Münchenissä: EU tarvitsee yhteisen äänen ja lisää kovaa voimaa


Summary: Hyvässä säässä ainoita automatkalaisten haittoja olivat häikäisevä aurinko ja jäiset varjopaikat.

Etelän hiihtolomaviikon menoliikenne on sujunut rauhallisesti ja oli alkuiltapäivällä jo hiljenemään päin, kerrottiin Tampereen tieliikennekeskuksesta.
 Ajamaan päästiin hyvässä säässä, joskin kirkas auringonpaiste on voinut häikäistä. Varjopaikoissa on voinut olla aamulla jäistä, mutta päivän edetessä tiet ovat sulaneet.
 Varoitus kehnosta tieliikennesäästä on voimassa Lapissa, mutta suurimmassa osassa muuta maata varoitetaan jalankulkijoita liukkaudesta.
 Ensi viikonvaihteessa on luvassa vilkasta paluuliikennettä, samalla kun keskisuomalaiset aloittavat oman hiihtolomaviikkonsa.

Etelän hiihtolomaliikenne soljunut rauhallisesti


Summary: Taito ymmärtää itseä ja toisia tekee arjesta sujuvampaa. Mielentämistä voi opetella koko elämän.

Tuttu tilanne arjessa: tulet väsyneenä kotiin töistä tai koulusta. Huikkaat eteisestä tervehdyksen kotona oleville. Siihen ei vastata, mutta sen sijaan jostain kodin uumenista kuuluu ”miksei meillä ole mitään syötävää?”
 Ärsyynnyt ja vastaat harkitsematta sanojasi. Loppuillan kaikki mököttävät omissa nurkissaan ja kokevat, että heitä on kohdeltu huonosti.
 Miten tilanteen olisi voinut hoitaa paremmin? Psykiatrian dosentti  Matti Keinänen  ja psykologi  Minna Martin  tarjoavat arkisten konfliktien hoitamiseen työkaluksi mielentämistä. Ammattilaiset käyttävät siitä myös sanaa mentalisaatio.
 – Mielentäminen tarkoittaa kykyä tiedostaa omat ja toisen mielentilat. Elämässä tulee jatkuvasti vastaan tilanteita, jotka herättävät meissä tunteita, ajatuksia, haluja ja tarpeita. Samalla yritämme luodata, mitä toisen mielessä liikkuu, Keinänen selittää.
 Tunneryöppy panee mielentämiskyvyn koetukselle
 Myös itse vuorovaikutustilanne ja sanaton viestintä vaikuttavat siihen, miten käsitämme tapahtuman. Kun vuorovaikutus sujuu hyvin, olemme osanneet sopivalla tavalla mielentää omia ja toisen mielen sisältöjä. Usein joudumme kuitenkin tilanteisiin, jossa asiat mutkistuvat.
 – Tyypillisesti mielentäminen alkaa pätkiä työpaikalla tai kotona sellaisissa tilanteissa, joissa tunteet alkavat kihistä tai ihmiset loukkaantuvat toisilleen, Minna Martin kuvailee.
 Kun tunneryöppy ottaa vallan, on sekä omaa että toisen mieltä vaikea ymmärtää. Katkokset mielentämiskyvyssä ovat luonnollisia, eikä niitä tarvitse pelästyä, lohduttaa Matti Keinänen.
 – Ratkaisevaa on minkälaiset palautumiskyvyt meillä on. Vaikka joskus putoaakin kuoppaan, niin meillä on kyky alkaa hahmottaa tilannetta jälkeenpäin.
 Jos et tiedä, älä oleta vaan kysy
 Käytännössä esimerkiksi sanaharkan jälkeen välikohtaus kannattaa käydä rauhallisesti läpi omassa mielessä, toista syyttämättä.
 – Mielentämistä on ajatella, mitä tapahtui ja mitkä olivat omat ja toisen motiivit tilanteessa. Silloin voi huomata, että ”ai samperi, sanoinko minä tuolle toiselle loukkaavasti tai toimiko toinen tökerösti”, Keinänen selittää.
 Ian Allenden / A
 Myös Minna Martin rohkaisee palaamaan niihin tilanteisiin, joissa vuorovaikutus meni solmuun. Vaivaamaan jääneitä asioita ei kannata unohtaa, vaan ne selvitetään kun ollaan vähän rauhallisempia. Tarvittaessa voidaan myös pyytää anteeksi. Näin osoitetaan toiselle arvostusta.
 Tärkeää on osata erottaa, mikä on minun mieleni toimintaa ja mikä toisen. Vaikka toisen toimintaa voi yrittää ymmärtää, niin sitä ei pitäisi lähteä tulkitsemaan totuutena.
 – Erittelykyky on mielentämisessä keskeistä. Usein se menee katkoksissa sekaisin. Silloin se, mitä itse ajattelee, siirretään toisen päähän, Keinänen sanoo.
  Mielentämistä voi harjoitella myös aikuisena
 Oman ja toisen mieltä ei ole helppo ymmärtää, sen myöntävät molemmat psykoterapeutitkin. Pohja mielentämiskyvylle luodaan jo varhaislapsuudessa, vauvan ja vanhemman vuorovaikutuksessa.
 Lohdullista on, että mielentämistaitojaan voi kehittää koko elämän ajan. Aloittaa voi vaikka siitä, että on kiinnostunut toisen ajatuksista ja olettamisen sijaan kysyy niistä häneltä.
 – Terapiatyössäni saatan kysyä asiakkailta, ottivatko he jonkin hiertävän asian toisen kanssa puheeksi. Yleensä ihmiset vastaavat, että eivät ottaneet. Silti he uskovat tietävänsä, mitä toinen ajatteli ja miksi, Martin sanoo.
 – Ja parisuhteissa ajatellaan helposti, että kun ollaan oltu 20 vuotta yhdessä niin toisen ajatukset kyllä tiedetään, jatkaa Keinänen.
 Psykoterapeutteinakin toimivat Matti Keinänen ja Minna Martin kokevat mielentämisen niin tärkeäksi taidoksi, että he kirjoittivat siitä kirjan  Mieli meissä – tasapainoista arkea mielentämisen keinoin.  He uskovat, että monet arjen yhteenotot ja väärinymmärrykset olisi mahdollista estää tai ainakin selvittää, jos meillä olisi parempi taito asettua toisen asemaan, itsetutkiskelua unohtamatta.
 – Mielentäminen on ihmismielen kehittynein ja samaan aikaan aika vaativa toiminto. Kun siinä ilmenee puutteita ja katkoksia, syntyy myös ongelmia, Keinänen sanoo.

Pahoititko mielesi töissä tai kotona? Opettele mielentämään, neuvovat psykoterapeutit


Summary: Osa kanteluista koskee Kristiinankaupungissa sijaitsevaa Esperi Caren hoivakotia, jonka toiminnan Valvira määräsi keskeytettäväksi tammikuun lopussa.

Vanhustenhoidon valvojista on tehty kanteluita eduskunnan oikeusasiamiehelle ja valtioneuvoston oikeuskanslerille, kertoo Uutissuomalainen.
 Vanhustenhoitoa valvovat kunnat, aluehallintovirastot eli avit sekä sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira.
 Oikeusasiamiehelle tehdyistä kanteluista kaksi kohdistuu Kristiinankaupungissa toimivaan Esperi Caren hoivakoti Ulrikaan, jonka toiminnan  Valvira määräsi keskeytettäväksi tammikuun lopussa , Uutissuomalainen kertoo.
 Näissä kanteluissa pyydetään esimerkiksi selvittämään, ovatko Valvira ja muut valvontaviranomaiset hoitaneet tehtävänsä lainvastaisesti, Uutissuomalainen kertoo.
 Kolmannessa kantelussa pyydetään selvittämään viranomaisten toimintaa julkisuudessa kerrotuista kaltoinkohtelutapauksista.
 Oikeuskanslerinvirastossa on jo alkuvuonna ratkaistu kolme vanhustenhoidon valvojiin liittyvää kantelua. Niistä yksikään ei ole johtanut tutkintaan, sillä kanteluissa ei ole kuvattu yksittäisiä tapauksia, joissa väärinkäytöksiä olisi tapahtunut.
 Oikeuskanslerinvirastossa kuitenkin tutkitaan myös omavalvonnan toimivuutta sosiaalihuollon toimintayksiköissä, sillä avin virkamiehet ovat epäilleet sen toimivuutta, Uutissuomalainen kertoo.
 Lue lisää:
 Hoitajat ja omaiset tekivät sata uutta valitusta, ja Valviran mukaan hoivakoteja saatetaan vielä sulkea – Näin hoivakriisi on edennyt
 Keskisuomalainen: Vanhustenhoidon valvojista kanteluita – "Puutteiden olisi pitänyt herättää paljon ripeämmin"

Uutissuomalainen: Vanhustenhoidon valvojista kanneltu oikeusasiamiehelle ja oikeuskanslerille


Penttilänrannan puukerrostalo on vihdoin edennyt harjakorkeuteen Joensuussa. Valmistuessaan siitä tulee Suomen ja Pohjoismaiden korkein puurakenteinen kerrostalo.
 Opiskelija-asuntoyhtiö Joensuun Ellin toimitusjohtaja  Jarmo Ojalainen  kritisoi vuosi sitten hanketta kasvaneiden kustannusten vuoksi. Ennakoitua kalliimpi rakentaminen on pakottanut säästämään esimerkiksi materiaaleissa ja jäähdytyksessä.
 Arkkitehti ja talon suunniteelija  Samuli Sallinen  puolestaan pitää lähes 50 metriä korkeata puutaloa haastavana suunnittelutyönä.
 – Etsimme usean suunnitelman kautta parasta pohjamuotoa rakennukselle, jotta kustannukset saadaan pidettyä aisoissa. Totta kai rakennussäädökset ja paloturvallisuus teettivät paljon töitä, koska tällaista ei Suomessa ole aiemmin rakennettu, hän sanoo.
 Penttilänrannan uuteen tornitaloon tulee 117 asuntoa. Niistä 91 on yksiötä ja 26 kaksioita.
 Puu on pidettävä kuivana
 Puutalo on rakennettu täysin kuivana. Käytännössä puuelementtejä ei ole asennettu sadesäällä ja rakennuksen päällä on ollut tilapäinen sateelta suojaava katto.
 – Suurin hyöty on se, että talon runkoa ei ole sen valmistumisen jälkeen tarvinnut kuivata, kuten betonirakenteissa melkein aina pitää, kertoo rakennustoimisto Eero Reijosen vastaava mestari  Jukka Timonen .
 Stora Enso on puolestaan toimittanut taloon tarvittavat puuelementit.
 – Seinäelementit ovat viilupuuta eli LVL:ää, jota valmistetaan Varkaudessa. Lattian välipohja elementit on tehty CLT:stä, jota valmistamme tällä hetkellä Itävallassa, sanoo Stora Enson kehityspäällikkö  Antto Kauhanen .
 14-kerroksisen opiskelijatalon pitäisi olla valmis elokuussa.

50-metrisen puukerrostalon rakentaminen on ollut haastava urakka – Joensuuhun valmistuu Pohjoismaiden korkein puinen tornitalo