Summary: Koko vuoden liiketulos ei juuri hetkahtanut.

Finnairin vertailukelpoinen liiketulos pieneni loka–joulukuussa selvästi noin 9 miljoonaan euroon, kun se edellisvuonna oli 23 miljoonaa euroa. Vuosineljänneksen liikevaihto puolestaan jatkoi kasvuaan 38 miljoonalla eurolla 683 miljoonaan euroon.
 Matkustajamäärä kasvoi lähes 12 prosentilla ennätykselliseen yli 13 miljoonaan matkustajaan vuodessa. Tästä huolimatta koko vuoden vertailukelpoinen liiketulos jäi käytännössä samalle tasolle kuin edellisenä vuonna, eli noin 169 miljoonaan euroon.
 Liikevaihto kasvoi koko vuonna kymmennyksellä yli 2,8 miljardiin euroon.
 Finnairin toimitusjohtaja  Topi Manner  kertoo, että viime vuosi oli Finnairille kaksijakoinen.
 – Alkuvuonna suotuisa kysyntäympäristö siivitti nopeaa ja kannattavaa kasvuamme niin matkustajaliikenteessä kuin matkapalveluissakin. Vuoden loppupuoliskolla kilpailu kiristyi erityisesti joillakin Euroopan reiteillä, polttoaineen hinnassa nähtiin hintapiikki ja epävarmuus maailmantalouden tulevasta kasvuvauhdista lisääntyi, Manner sanoo tiedotteessa.
 Mannerin mukaan Finnair jatkoi viime vuonna investointeja, joita uusiutuminen edellyttää. Tänä vuonna yhtiö aikoo lisätä kapasiteettiaan hieman hitaammin kuin viime vuonna, ja painopiste on erityisesti Aasiassa.

Finnairin vertailukelpoinen liiketulos laski vuoden lopulla alle puoleen edellisvuotisesta – matkustajaennätyksestä huolimatta


Summary: Rokotevastaisuuden myötä tuhkarokko on yleistynyt myös länsimaissa.

Maailman terveysjärjestö WHO varoittaa, että tuhkarokon vastaisessa taistelussa on otettu takapakkia.
 Järjestön torstaina julkaisemien lukujen mukaan tuhkarokkotapausten määrä kasvoi viime vuonna 50 prosentilla.
 WHO:n rokotuksista ja immuniteetista vastaavan johtaja  Katherine O'Brien  sanoo, että tapausten määrä on kasvanut selvästi kaikkialla maailmassa. O'Brien huomauttaa, että vain noin 10 prosenttia kaikista tuhkarokkotapauksista diagnosoidaan.
 – Kun pelkästään raportoitujen tapausten määrä on kasvanut 50 prosentilla, tiedämme menevämme väärään suuntaan, O'Brien kertoi toimittajille Genevessä pidetyssä lehdistötilaisuudessa.
 Helposti tarttuva tuhkarokko on edelleen suuri uhka lapsille etenkin köyhissä maissa. Vuonna 2014 maailmanlaajuisesti todettiin yli 100 000 tuhkarokon aiheuttamaa lapsen kuolemaa.
 Suurin osa maailman ihmisistä on rokotettu tuhkarokkoa vastaan. O'Brienin mukaan köyhissä maissa ongelma on rokotteiden heikko saatavuus, länsimaissa rokotekielteisyys.
 – Takapakin syy ei ole se, että meillä ei ole työkaluja estää tätä. Meillä on työkaluja, O'Brien sanoi.
 – Menemme taaksepäin, koska emme onnistu rokottamaan, hän jatkoi.
 Vuoden 2018 tuhkarokkotapauksia on toistaiseksi tilastoitu vasta huhtikuuhun asti. Tapauksia on todettu tähän mennessä jo 229 000 kappaletta, kun edellisenä vuonna niitä oli 170 000 kappaletta.
 Lue lisää:
 Tuhkarokkotartunnat kolminkertaistuivat Euroopassa viime vuonna – Tauti leviää rajusti Ukrainassa

WHO: Tuhkarokkotapausten määrä kasvanut 50 prosentilla


Summary: Tiukentuvat EU:n kierrätystavoitteet pakottavat suomalaiset kohentamaan rutkasti jätteiden kierrätystään.

Suomi on kierrättäjänä EU-maiden keskikastia. Ruotsikin on edellä. Tiukentuvat EU:n kierrätystavoitteet pakottavat suomalaiset kuitenkin kohentamaan rutkasti jätteiden kierrätystään.
 Suomen ympäristökeskuksen (Syke) tuoreen selvityksen mukaan kierrätystavoitteisiin yltäminen edellyttää merkittäviä muutoksia Suomen nykyiseen järjestelmään.
 Selvityksen perusteella kierrätystä tulee lisätä erityisesti biojätteen, muovipakkausjätteen sekä kartongin kiinteistökohtaista erilliskeräystä lisäämällä sekä lajittelua tehostamalla.
 – On selvää, että kierrätettävien jätteiden syntypaikkalajittelua ja erilliskeräystä on lisättävä merkittävästi. Erilliskeräys on ulotettava entistä enemmän kiinteistöille saakka niin, että jätteenhaltijoilla on omilla pihoillaan keräysastiat, jonne he voivat toimittaa kierrätettävät jätteet, sanoo ympäristöneuvos  Riitta Levinen  ympäristöministeriöstä.
 Mikko Airikka | Yle
 Selvityksen mukaan kallein tapa lisätä erilliskeräystä on nykyinen järjestelmä, jossa jokaiselle jätejakeelle on kiinteistön pihalla oma astia ja omat keräysautonsa. Raportti ehdottaakin muun muassa kiinteistökohtaista monilokerokeräystä ja kierrätettävien jätteiden kimppakeräystä.
 Monilokerokeräyksessä kiinteistön piharoskiksessa on omat lokerot muoville, kartonglle, lasille, metallille sekä bio- ja sekajätteelle. Keräysauto noukkii yhdellä käynnillä kyytiinsä useat jätejakeet, eikä vain yhtä lajia kerrallaan kuten nyt.
 Mutta ei uusi järjestelmäkään pienennä kotitalouden jätelaskua.
 – Erilliskeräyksen ja kierrätyksen lisääminen tulee valitettavasti ainakin jonkin verran lisäämään kuluttajien ja muiden jätteentuottajien jätemaksuja ainakin alkuvaiheessa, Levinen sanoo.
 Monilokerokeräys voi laajeta
 Porvoon ja Lohjan seuduilla on useiden jakeiden erilliskeräystä tehty jo hyvän aikaa. Jätehuoltoyrittäjän mukaan lajittelu sujuu asukkailta ja monilokerokeräys sopii laajennettavaksi muuallekin Suomeen.
 – Tämä järjestelmä sopii parhaiten omakoti- ja paritalokokoluokkaan. Kerrostaloille se ei sovi tällaisenaan, koska niissä materiaalikertymät on niin suuria, että kerrostaloille on järkevämpi järjestää kullekin materiaalille oma erillisastia, sanoo jätehuoltoyritys Rosk´n Rollin kehityspäällikkö  Vesa Heikkonen .
 Moni kotitalous hoitaa muun kuin sekajätteen kierrätyksen nykyisin niin, että kantaa lasit, metallit ja muut kierrätettävät lähimarketin parkkipaikan aluekeräyspisteelle, jossa on isot säiliöt liudalle materiaaleja. Sinänsä hyvä järjestelmä ei kuinkaan jatkossa riitä.
 – Käytöntö ja tutkimukset ovat osoittaneet, että lajittelu on sitä tehokkaampaa mitä lähemmäksi jätteen tuottajaa nämä keräyspisteet viedään, Levinen sanoo.
 – Aluekeräyspisteetkin palvelevat suhteellisen hyvin, mutta kun erilliskeräystä ja kierrätystä pitää merkittävästi lisätä tulevina vuosina, niin on todellakin selvää, että tätä erilliskeräystä pitää viedä enemmän kiinteistöille.
 Kotikompostointi saa jatkua
 Levisen mukaan aluekeräyspisteillä tulee jatkossa olemaan enemmän merkitystä varsinkin haja-asutusalueiden asukkaille.
 – Aluekeräyspisteet eivät varmaan kokonaan häviä, mutta tämä kiinteistökohtainen keräys tulee lisääntymään. Ja myös kotikompostointi saa jatkua. Sillä voidaan korvata biojätteen erilliskeräystä, Levinen sanoo.
 Keinoja kiristyviin kierrätysvaatimuksiin aletaan nyt sovittaa Suomen lakiin laajapohjaisen työryhmän voimin. Työn pohjana on nyt valmistunut selvitys ja työryhmän on määrä saada oma ehdotuksensa valmiiksi juhannuksen jälkeen.
 Lakimuutosten on määrä tulla voimaan heinäkuussa 2020.
 Lue myös:
 Muovi mietityttää, mutta sen kierrättäminen takkuaa: Yksi syy on liian kaukana olevat kierrätyspisteet – katso täältä lähimmät pisteesi
 Turkulaisperhe testasi, voiko arkea elää tuottamatta jätettä: "Omien astioiden kanssa paikasta toiseen juokseminen ei ole realismia"

Suomi kovan urakan edessä – selvitys: EU:n kierrätystavoitteet edellyttävät isoja muutoksia nykyjärjestelmään


Summary: Pihlajalinnan liikevaihto kasvoi, mutta tulos putosi uusien yksikköjen avaamisen takia.

Hoiva- ja lääkärikeskusyhtiö Pihlajalinnan liikevaihto on kasvanut voimakkaasti. Liikevaihto oli viime vuonna lähes 500 miljoonaa euroa. Kasvua oli 15 prosenttia.
 Liikevoitto oli viime vuonna 12,8 miljoonaa euroa. Oikaistu liikevoitto oli 14 miljoonaa euroa, jossa oli laskua lähes 30 prosenttia.
 Pihlajalinnalla oli tilikauden lopussa henkilökuntaa 5 850 työntekijää. Pihlajalinnan työntekijämäärä kasvoi yli tuhannella hengellä, vuosi aiemmin heillä oli 4 753 ihmistä töissä.
 Yhtiö odottaa liikevaihdon kasvavan myös tänä vuonna.
 Pihlajalinnan toimitusjohtaja  Joni Aaltonen  sanoo, että kannattavuus koheni erityisesti kokonaisulkoistusten johdosta, mutta uusien yksiköiden avaukset rasittivat tulosta.
 Pihlajalinna avasi uudet uudet lääkärikeskus-sairaalat Ouluun, Seinäjoelle sekä Turkuun. Pihlajalinna myös osti viime vuonna Verson 17 toimipistettä Pohjois-Savossa. Lisäksi se hankki esimerkiksi Doctagonin, joka vahvisti asemia ruotsinkielisillä seuduilla.
 Viime aikoina on käyty keskustelua vanhusten hoivasta ja hoivayritysten bisneksestä..
 PIhlajalinna kertoo käynnistävänsä osakepohjaisen kannustinohjelman yhtiön valituille avainhenkilöille.
 – Osakepalkkio-ohjelman kokonaisarvo olettaen, että kaikki osallistumaan oikeutetut henkilöt täyttävät sijoitusedellytyksen täysimääräisesti, on noin 3,8 miljoonaa euroa, Pihlajalinna kertoo pörssitiedotteessa.

Pihlajalinna teki yli kymmenen miljoonan voiton: Työntekijämäärä kasvoi vuodessa yli tuhannella – alkaa palkita osakkeilla


Summary: Tammikuun lopussa Orion veti verenpainelääkkeiden markkinajohtajiin kuuluvat losartaanivalmisteensa pois apteekeista.

Lääketehdas Orionin ylimääräisenä varotoimenpiteenä tekemä losartaani-verenpainelääkkeidensä  poisveto apteekeista  ei ole aiheuttanut lääkepulaa. Näin vaikka Orionin losartaanivalmisteita käyttää Suomessa 150 000 potilasta.
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimealle tulleiden ilmoitusten mukaan yksittäisten valmistajien joidenkin pakkauskokojen ja -vahvuuksien saatavuudessa on ollut häiriöitä, mutta pääosin losartaanivalmisteita on pystytty toimittamaan normaalisti.
 – Tällä hetkellä ei näytä siltä, että meillä olisi saatavuusongelma käsillä, sanoo Fimean yliproviisori  Tiina Kuosa.
 Myös ennen apteekeista poisvetoa Orionin losartaanivalmisteen hakeneille on tarjottu mahdollisuus tuotteen vaihtamiseen. Myöskään tämä ei ole aiheuttanut erityisiä ongelmia.
 Vaihto helmikuun loppuun saakka Orionin kustannuksella
 – Jos yksittäiset potilaat haluaa palauttaa tämän valmisteen apteekkiin, apteekki on antanut viitehintaisen korvaavan tuotteen. Tähän mennessä saatujen tietojen mukaan tätä on tapahtunut hyvin vähän, mutta koska vasta jälkikäteen apteekit laskuttavat meitä, ihan tarkkoja lukuja meillä ei vielä ole, kertoo laatujohtaja  Päivi Järvelä  Orionilta.
 Potilas saa siis korvaavan lääkkeen maksutta.
 – Apteekki toimittaa korvaavan valmisteen potilaalle ilman Kela-korvausta ja veloituksetta. Apteekki itse hakee hyvitystä Orionilta vomassaolevan lääketaksan mukaisesti, jolloin ajatuksena on se, että potilas saa lääkkeensä heti, eikä myöskään Kelalle aiheudu tästä ylimääräistä työtä, Järvelä jatkaa.
 Apteekeista poisveto käynnistyi, kun Orionin käyttämä intialainen Hetero Labs -yhtiö ilmoitti valmistamastaan losartaanista löytyneestä epäpuhtaudesta. Kyseessä on samaan nitrosoamiinien ryhmään kuuluva aineesta, jonka takia viime vuonna markkinoilta vedettiin useiden valmistajien valsartaania sisältäviä verenpainelääkkeitä.
 Orionin toimitusketjusta vastaavan johtajan  Liisa Hurmeen  mukaan intialainen valmistaja toimi ilmoituksen tehdessään asianmukaisesti. Näin vaikka se johti vaikuttavan aineen valmistajan laatusertifikaatin peruuttamiseen. Sertifikaatti on aineen myyntiluvan edellytys.
 Losartaanin valmistus Suomessa ei kannata
 Orionilla olisi riittävä tietotaito ja välineistö losartaanin valmistamiseen, mutta liiketaloudelliset syyt estävät tuotannon aloittamisen.
 – Varmaan kemiallisesti ja teknisesti olisi ihan mahdollista valmistaa losartaania itse, sekä vaikuttavaa ainetta että tablettia, mutta tällä hetkellä tukkumyyntihinta, jonka lääketehdas saa 98 tabletin paketista, on 7,82 euroa eli kuukauden mittaisesta hoidosta noin kaksi ja puoli euroa, Hurme kertoo.
 Käytännössä vaikuttavan aineen kilohinta liikkuu muutamissa kymmenissä euroissa.
 – Jotta sillä hinnalla pystytään myymään tuotetta eteenpäin, täytyy olla hyvin suuret volyymit. Näin valmistus on keskittynyt muutamiin tehtaisiin maailmalla, kuten suurimmassa osassa geneeristen aineiden vaikuttavia aineita nykyään, sanoo Hurme.
 Orion valmistaa tytäryhtiönsä Fermionin laitoksissa Suomessa noin 25 vaikuttavaa lääkeainetta. Näitä käytetään Orionin omiin alkuperäislääkkeisiin ja myös myydään muille lääketehtaille.
 – Muihin meidän tuotteisiin tulee vaikuttavia aineita Euroopasta, Aasiasta, niistä paikoista, joista niitä on löydettävissä kilpailukykyisillä hinnoilla ja laadukkailla prosesseilla valmistettuna, Hurme summaa.
 Fimean ylijohtaja  Eija Pelkonen  vahvistaa, että jos jotakin vaikuttavaa ainetta tekee maailmassa vain muutama tehdas, voi mahdollisella ongelmalla olla laajat vaikutukset.
 – Eri syistä johtuvat lääkkeiden saatavuushäriöt ovat valitettavasti kasvava ongelma, hän sanoo.
 Esimerkiksi käsillä olevia, verenpainelääkkeinä käytettäviä sartaaneja koskevia ongelmia ovat selvitelleet niin Euroopan kuin Yhdysvaltojenkin valvontaviranomaiset.
 Vielä kesällä oltiin varovaisempia
 Fimea on korostanut apteekeista poisvedon viestinnässä sitä, että potilaiden ei pidä mennä ominpäin lopettamaan lääkitystään.
 Fimean antaman Orionin losartaaneja koskevan tiedotteen sanamuoto on: "Lääkettä ei ole tarpeen vaihtaa, mutta haluessaan potilaat voivat ottaa yhteyttä apteekkiin tai hoitavaan lääkäriin."
 Nyt tietoa on enemmän kuin kesällä, jolloin useamman myyntiluvan haltijan verenpainelääke valsartaania sisältäneitä valmisteita vedettiin pois. Tuolloin potilaita kehoitettiin ottamaan yhteyttä apteekkiin lääkkeen vaihtamiseksi.
 – Lääkevalvonta on jatkuvaa hyötyjen ja riskien arviointia. Silloin kun tietoa on vähän, on viranomaisen reagoitava pahimman vaihtoehdon mukaisesti, ylijohtaja Pelkonen selittää.
 Hän sanoo, että vaihdon maksuttomuus potilaalle on ollut aiemminkin käytäntö vastaavissa tilanteissa.
 – Tällaisissa tilanteissa pyritään aina löytämään sellainen ratkaisu, josta potilaalle aiheutuisi mahdollisimman vähän harmia ja vaivaa. Myyntiluvan haltijat kantavat vastuuta potilaiden lääkehoidon jatkuvuudesta, toteaa Pelkonen.

Potilas saa korvaavan verenpainelääkkeen ilmaiseksi – Orionin losartaanien vaihtomahdollisuus ei ole silti ruuhkauttanut apteekkeja


Summary: Savuttomuus, normaalipaino ja alhainen verenpaine antavat mahdollisesti kuusi elinvuotta lisää.

Melkein kaikki meistä sairastuvat johonkin pitkäaikaissairauteen ennemmin tai myöhemmin, mutta välttämällä kolme riskitekijää se tapahtuu todennäköisesti myöhemmin. Terveiden vuosien lisäksi lisääntyvät myös elinvuodet, tuore tutkimus vahvistaa. Tutkimus perustuu 9 000 yli 45-vuotiaan seurantatietoihin vuosilta 1989–2012.
 Osallistujat olivat terveitä seurannan alkaessa, mutta sen aikana käytännössä kaikille ilmaantui ainakin yksi tarttumaton pitkäaikaissairaus, kuten sydän- ja verisuonitauti, aivohaveri, hengityssairaus tai diabetes.
 Vaikka melkein kaikki sairastuivat, savuttomat, normaalipainoiset ja verenpaineeltaan hyvällä tasolla olevat sairastuivat keskimäärin yhdeksän vuotta myöhemmin ja elivät keskimäärin kuusi vuotta pitempään kuin osallistujat, jotka tupakoivat ja joilla oli kohonnut verenpaine ja ylipainoa.
 Hollantilaistutkijoiden havainnot vahvistavat näyttöä elintapojen keskeisestä osuudesta tarttumattomien pitkäaikaissairauksien synnyssä ja ehkäisyssä. Vaikka sairauksilta ei aina voi välttyä, savuttomuus, monipuolinen ja vähäsuolainen ruokavalio sekä fyysisesti aktiivinen elämäntapa auttavat elämään terveempänä ja pitempään.
 Tulokset  on julkaistu  Plos Medicine -tiedejulkaisussa.

Laaja tutkimus vahvistaa: Näitä kolmea asiaa tarkkailemalla saat monta tervettä elinvuotta lisää


Summary: Mediatutkija on huolissaan moniäänisyyden katoamisesta.

Painetut sanomalehdet –11,5.
 Radio + 12,5.
 Kyseessä eivät ole lukija- tai kuuntelijamäärät, vaan viime joulukuun median mainosmyynnin muutokset prosentteina. Tilasto on tylyä luettavaa sanomalehtien kannalta, vaikka printtimainontaan käytetään rahaa huomattavasti enemmän kuin radiomainontaan.
 Radio elää nyt nousukautta, ja niille apajille haluavat myös maakuntalehdet. Viime syksynä myönnettiin radiotoimilupia poikkeuksellisen pitkäksi, 10 vuoden, ajaksi. Lupia hakeneiden yritysten j oukossa oli yllättäen useampi perinteikäs maakuntalehti . Esimerkiksi Oulussa ilmestyvä Kaleva haki lupaa, samoin Keskisuomalainen Keski-Suomesta ja Karjalainen Pohjois-Karjalasta. Luvista käytiin kova kilpailu. Kalevalta jäi lupa saamatta.
 Raha ratkaisee
 Sanomalehtien intoa laajentaa toimintaansa radion puolelle selittää raha.
 – Totta kai se houkuttelee. Kaupallinen radio on ollut varsin kannattavaa bisnestä verrattuna lehtibisnekseen, mediatutkija ja yliopistonlehtori  Marko Ala-Fossi  toteaa.
 Tämä tiedetään myös Pohjois-Karjalan maakuntalehdessä Karjalaisessa. Se osti viime vuonna paikallisen radioyrityksen liiketoiminnot, johon kuului alueen ainoat paikalliskanavat Rex Iskelmä sekä City.
 – Näimme tässä mahdollisuuden tehdä uutta pientä bisnestä radiolla, toimituspäällikkö  Jyrki Utriainen  Karjalaisesta sanoo.
 Radiovälittää hienosti tunnetta, sanoo Karjalaisen toimituspäällikkö Jyrki Utriainen.
– Ääni ei valehtele.  Heikki Haapalainen / Yle
 Hän kertoo, että myös muut syyt innostivat lähtemään radiotoimintaan. Tilaisuus kaupoille oli hyvä. Kauppahintaa Utriainen ei suostu kuitenkaan kertomaan. Lisäksi paikallisen lehden ja radion yhdistämisestä voisi saada synergiahyötyjä. Käytännössä oman lehden juttuja voisi käyttää radiossa tai toisinpäin, Utriainen sanoo.
 – Radio on mainio väline. Se on nopea ja nykyisin lähes kaikilla on radio vähintään puhelimessa.
 Mediatutkija Ala-Fossi kertoo, että lehtiyrityksen tekivät saman liikkeen aiemminkin 1980- ja 90-lukujen taitteessa. Silloin lehdet ostivat radioita isompien voittojen toivossa. Lama-aikaan ilmoitusmyynti ei lehtipuolella vetänyt.
 – Sieltä tultiin verissä päin takaisin. Moni lehti myi radiotoimintansa pois. Niiden pyörittäminen ei ollutkaan niin helppoa kuin kuviteltiin.
 Printin ja verkon yhdistäminen alkaa olla jo arkipäivää media-alalla, mutta radion ottaminen mukaan on ollut vaikeampaa.
 – Uusi teknologia ja uudet tavat saattavat kuitenkin mahdollistaa jotain sellaista, mikä ei ole onnistunut aikaisemmin, Ala-Fossi pohtii.
 Mediakenttä kaventuu – miten käy journalismin?
 Lehtien ostaessa radioita itselleen, keskittyy samalla median omistus. Voiko mediakentän kaventuminen tarkoittaa journalismin kaventumista?
 – Suomessa on maakuntia, joissa on yksi ja sama mediakonserni omistaa maakuntalehden ja käytännössä suurimman osan, ellei kaikki paikallislehdet. Jos siihen päälle saadaan vielä paikallinen radioasema, aika vähissä on erilaisten äänien moninaisuus, Mediatutkija Ala-Fossi vastaa.
  Radiostudio siirtyi Joensuun keskustasta Karjalaisen toimitukseen Noljakkaan. Heikki Haapalainen / Yle
 Juuri tämänkaltainen tilanne on Pohjois-Karjalassa. Sanomalehti Karjalainen omistaa alueen ainoan maakuntalehden, valtaosan paikallislehdistä ja nyt myös kaupalliset radiot. Asia on herättänyt huolta aina eduskuntaa myöten.
 Utriainen on eri mieltä.
 – Mediamme toimivat ja tekevät sisältöpäätöksensä itsenäisesti.
 Lisäksi hän painottaa, että paikallisradiotoiminta ei välttämättä olisi jatkunut ilman Karjalaista ja sen tekemiä kauppoja.
 – Meillä on leveät hartiat. Yksityisellä pienellä mediayrityksellä on kovat talouspaineet nykyisessä mediakentässä.
 Paikallisuus valttina
 Karjalainen aikoo tuodaradiokanavilleen uudistuksia. Keihäänkärkenä on paikallisuus, jota tuodaan toivemusiikin ja juttujen muodossa. Lehtitoimittajat alkavat kerätä juttukeikoiltaan haastatteluja ja ääntä älypuhelinsovellusten avulla.
 .
 Karjalaisen radion toimialapäällikkö Liina Mustonen. Heikki Haapalainen / Yle
 Musiikki tulee kuitenkin pääasiassa yhteistyöyritys Bauer Median kautta. Soittolista on valtakunnallinen.
 – Mutta eiköhän me ainakin toivemusiikkia oteta mukaan, sanoo Karjalaisen radion toimialapäällikkö  Liina Mustonen.
 Paikallista lähetystä kanavilta tulee tällä hetkellä puolestatoista tunnista tuntiin arkisin ja viikonloppuisin enemmän. Tasatunnein luetaan myös paikallisuutiset.
 Suunnitelmissa on Iskelmä Rexin paikallisen lähetysajan pidentäminen kahteen tuntiin. Lisäksi tiedossa on myös uusia juontajia ja uutta ohjelmaa.

Sanomalehdet lähtivät radiobisnekseen tulojen toivossa – paikallismedia keskittyy nyt yksien omistajien käsiin


Summary: Kristillisdemokraattien puheenjohtaja tuskastelee Sannikka & Ukkola -ohjelman haastattelussa, miksi joka vuosi pitää kiistellä siitä, saako Suvivirsi kajahtaa kouluissa.

Kun koko kansan tuntema kävelyn maailmanmesteri Sari Essayah vuonna 2003 valittiin kristillisdemokraattien ensimmäisen kauden kansanedustajaksi ja pian myös eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi, yksi suurimpia koetinkiviä oli työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen. Työmatkaa taittui päivittäin tuntikaupalla, mies teki vuorotyötä ja lapsista huolehtimisessakin suoritettiin vaihto ulko-ovella.
 – Kun lapset oli saanut nukkumaan, sitä ajatteli, että katsonpa nuo iltauutiset. Sitten heräsi kahden aikaan yöllä, ja televisiosta näkyi lumisadetta.. Kyllä siinä elimistökin joutui aika kovalle.
 Nyt Essayah on koko puolueen johtaja. Hän kertoo  Sannikka & Ukkola -ohjelman haastattelussa  siitä, miten poliitikkojen elämään on tullut piirteitä, joita siinä aiemmin ei ollut. Julkisuuden paine ja sosiaalisessa mediassa käytävä, tylysti henkilöön menevä keskustelu saavat monen poliitikon miettimään, millaisia vanhempien työhön liittyviä asioita omat lapset joutuvat kuulemaan.
 – Toki omalla kohdallani olen päässyt aika vähällä tämäntyyppisissä asioissa. Mutta olen nähnyt kollegoja todella uupumisen, väsymisen ja itkun partaalla.
 "Hyvä poliitikko väärässä puoluueessa"
 Uskoontulo oli Sari Essayahille niin käänteentekevä tapahtuma, että se vaikutti suoraan myös puolueen valintaan. Kristillisdemokraatit tuo hänen mielestään parhaiten esille kristillistä ihmiskuvaa, vaikka "muillakin puolueilla on hyviä arvoja".
 Essayah saa aina silloin tällöin kuulla olevansa "hyvä poliitikko, mutta väärässä puolueessa". Hän kertoo  Marja Sannikan haastattelussa , miten häntä itseään tällainen puhe harmittaa.
 – Sitä ajattelee, että onko osannut viestiä oman puolueen ideologiaa siten, että ihmisillä olisi siihen omaa tarttumapintaa.
 Essayah arvelee, että jotkut ihmiset luulevat Jumalaan uskomisen todelliseksi syyksi sitä, että haluaa olla "parempi ihminen".
 – Ajattelevatko ihmiset, että jos puhuu hengellisistä asioista, haluaa itselleen sädekehän?
 Sari Essayah kuvailee yhteiskuntaamme "kristinuskon marinoimaksi". Siksi hän kummastelee sitä, miten ihmiset eivät ymmärrä, mikä kaikki hyvä kumpuaa kristinuskosta. Hyvä esimerkki tästä ymmärtämättömyydestä on hänen mielestään jokavuotinen Suvivirsi-keskustelu.
 – Joka armas joulu, pääsiäinen ja kevätjuhlan aikaan me keskestelemme siitä, saako pieni pilkahdus kristillistä traditiota ja arvojuurta näkyä koulujen juhlissa. Saako olla Enkeli taivaan tai joulukuvaelma, saako Suvivirsi kajahtaa. Tämä osoittaa sen, miten yhteiskunnassa ei ymmärretä näiden asioiden arvoa.
 Katso Sari Essayahin haastattelu tämän artikkelin videosta. Perjantai-illan Sannikka & Ukkola TV1:ssä kello 20:00 sekä  jatkojen kanssa Areenassa.

Sari Essayah someraivosta: "Olen nähnyt kollegoja todella uupumisen ja itkun partaalla"


Summary: Rekkoja jäi liukkailla mäkiin ja risteyksiin kiinni tukkimaan liikennettä.

Poikkeuksellisen liukas keli aiheutti jopa toistakymmentä liikenneonnettomuutta Pohjois-Pohjanmaalla Jokilaaksoissa torstaina iltapäivällä.
 Peilijäisillä teillä rekkoja ja henkilöautoja ajautui ojaan useilla eri tieosuuksilla Kalajoella ja Raahessa. Pyhäjoella rekka luisui vastaantulevien kaistalle törmäten henkilöautoon, ihmeen kaupalla kukaan ei loukkaantunut.
 Lisäksi raskaita ajoneuvoja juuttui mäkiin, muun muassa Kalajoella täysperävaunullinen rekka tukki liikenteen Oulaistentiellä ja poliisi joutui ohjaamaan liikennettä.
 – Jos peilijäässä ollut tie oli vähänkään kalteva, niin autot vain yksinkertaisesti luisuivat ojaan, Jokilaaksojen pelastuslaitoksen päivystävä palomestari Esa Ihalainen kertasi torstai-iltana. Ihalaisen mukaan tiet olivat siinä kunnossa, että valtateilläkin saattoi ajaa korkeintaan noin kolmeakymppiä
 Myös peltikolareita sattui muutamia. Loukkaantumisilta kuitenkin vältyttiin.
 Pohjois-Pohjanmaalla pienessä pakkassäässä saatu vesisade veti tienpinnat peilijäähän torstaina.
 Jäinen sade sotkin pahasti liikennettä myös Oulun seudulla torstaina.
 Liikenne saatiin sujumaan illan aikana kaikilla teillä. Valtatiet ovat jo suhteellisen hyvässä kunnossa Pohjois-Pohjanmaalla.

Autot liukastelivat ojaan pääkallokelillä Jokilaaksoissa: peilijäisillä teillä parikymmentä ojaanajoa ja kiinni jäämistä


Summary: Viljelijä voi Suomessa muuttaa tilansa hiilineutraaliksi melko kevyillä toimenpiteillä. Hiilen sitomista ei tueta rahallisesti, vaikka asiantuntijan mielestä kannattaisi.

Se kävi lopulta yllättävän helposti,  Pertti Pasuri  summaa kotitilansa pihassa.
 Juupajokinen lihakarjan kasvattaja näki viime kesänä sanomalehdessä kutsun Baltic Sea Action Groupin (BSAG) ja Ilmatieteenlaitoksen vetämään pilottiin, jossa hänen ja noin sadan muun suomalaisen viljelijän maatilasta tehtäisiin hiilineutraali. Se tarkoittaa, että tila sitoo maahan kaiken sen pyörittämisestä syntyneen hiilidioksidin.
 Viisivuotisen projektin aikana tiloilla tutkitaan maan hiilen varastointia. Täysi hiilineutraalius kuitenkin saavutetaan jo aiemmin.
 Pertti Pasurin mukaan Metsäojan tilan hiilineutraaliksi muuttaminen  kävi helposti. Tuomas Hirvonen / Yle
 Mutta kuinka hiilineutraalius voi toimia huonon ekologisen maineen saaneessa lihakarjantuotannossa? Pasuria helpotti se, että hän kasvattaa paksuturkkisia Highland Cattle -sonneja, jotka laiduntavat ulkona ympäri vuoden. Siksi hiilineutraalius saavutettiin Metsäojan tilalla melko pienillä teoilla.
 Keinot vaihtelevat tilakohtaisesti. Pasurin tilalla keinoja ovat muun muassa heinäkasvien kasvattaminen sekä maan hengittävyydestä ja hyvästä kunnosta huolehtiminen.
 – Meillä kasvaa koko kesän kahdeksaa eri heinäkasvia siten, että joku niistä on aina parhaassa kasvuvaiheessaan, Pertti Pasuri sanoo.
 Hiilidioksidin sitomista edesauttavat syväjuuriset kasvit, jotka pitävät maaperän kuohkeana. Maan ilmavuutta ja hiilen sitomiskykyä voidaan kohentaa myös koneellisesti.
 Hiilen sitomista ei tueta – ainakaan vielä
 Päästöjen vähentäminen on tärkein yksittäinen osa taistelussa ilmastonmuutosta vastan. Se ei kuitenkaan yksin riitä, ja ihmiskunnan on löydettävä keinoja, joilla hiilidioksidia saadaan poistettua ilmakehästä.
 Maatalousmaiden muuttaminen hiilinieluiksi on tärkeää, koska maatalous tuottaa Suomessa 10–15 prosenttia kaikista hiilidioksidipäästöistä. Tosin tästä suurin osa on peräisin turvemaiden hiilen hajoamisesta.
 Maatilojen hiilineutraalius on erikoistutkija  Tuomas Mattilan  mukaan järkevää, koska se hyödyttää ilmaston lisäksi myös viljelijää, kun viljelysmaista tulee tuottavampia.
 – Maan multavuus nousee ja ravinteiden sekä veden pidätyskyky paranevat. Lisäksi hiiltä kertyy maahan paljon.
 Highland Cattle -sonnit pärjäävät karuissakin oloissa, joten ne voivat laiduntaa ympäri vuoden ulkona. Antti Eintola / Yle
 Vaikka hiilineutraaliin elämään päästään kohtalaisen pienillä toimilla, siitä saattaa syntyä viljelijälle aluksi lisää kustannuksia.
 – Viljatilalliselle voi tulla kuluja esimerkiksi siitä, että viljan sekaan laitetaan vähän heinää, jotta pelto vihertää myös puinnin jälkeen, Pertti Pasuri toteaa.
 Hiilen sitomista ei tueta tällä hetkellä rahallisesti, vaikkakin hiilidioksidia keräävien kasvien istuttamisesta saa rahaa. Tuomas Mattilan mielestä maatilojen aktiivisia ympäristötoimia pitäisi tukea nykyistä paremmin.
 – Uskon, että viljelijöitä motivoisi enemmän se, että tuki olisi sidoksissa enemmän tuloksiin kuin pelkkiin toimenpiteisiin.
 Paljon pelissä
 Metsäojan tilalla Pertti Pasuri katselee tyttärensä teini-ikäisen pojan reipasta työntekoa sonnien aitauksessa. Pasuri on helpottunut siitä, että tilalle on tulossa jatkaja, jota kiinnostavat valtavasti hiilen sitominen ja hiilinielut.
 – Ehkä tällä maapallolla on tulevaisuutta. Pienillä asioilla pystytään tekemään aika paljon, kun kaikki tekevät pikkuisen.
 Myös Tuomas Mattilalla on ilmastotoimien vaikutuksista omakohtaista kokemusta, sillä hän hoitaa vaimonsa kanssa Kilpiän tilaa Lohjalla. Luomuviljatilallaan pariskunta tekee jatkuvasti tutkimus- ja koetoimintaa.
 Sukutilalla kaiken toiminnan lähtökohtana on kestävä viljely.
 – Ehkä se on sitä viljelijän etiikkaa, jossa tila pitää jättää paremmassa kunnossa seuraavalle kuin missä sen sai.

 Lisää aiheesta:
 Nyt on tavoitteet ja säännöt, mutta millaisiin ilmastotekoihin maat ryhtyvät käytännössä? Näin ympäristöjärjestöissä arvioidaan ilmastoneuvotteluiden lopputulosta
 5 vinkkiä viime hetken ilmastotekoihin – näihin Sipilän hallitus ehtisi vielä tarttua, vaikka valta vaihtuukin jo keväällä   Maanviljelijän pitää jo varautua ilmastonmuutokseen – Lämpö lisääntyy, mutta valo voi jopa vähetä

Juupajokinen viljelijä muutti karjatilansa ilmastonmuutosta vastaan taistelevaksi hiilinieluksi, joka sitoo kaiken tuottamansa hiilen maahan


Summary: Muumilaaksoon kaadettiin rahaa saman verran kuin Suomen valtio jakaa tukea koko elokuvataiteelle vuodessa. Silti Muumilaakson henkeä ei pilattu, kirjoittaa kulttuuritoimittaja Aleksis Salusjärvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Muumit siirtyvät uudelle vuosituhannelle melkoisella ryminällä. Tietokoneanimoitu 3-D  Muumilaakso  on maksanut tähän mennessä yli 20 miljoonaa euroa. Kyseessä on Suomen historian  kallein televisiotuotanto .
 Japanilais-hollantilaisin apuvoimin tehty aiempi klassikkoanimaatio oli sekin mittaluokaltaan mammuttimainen. Sarjan tekemiseen osallistui pelkästään  Japanissa 600 henkilöä . Myös jälki oli sen näköistä, eli lumoavaa. Edellistä sarjaa on näytetty yhteensä 124 maassa – käytännössä kaikkialla maailmassa. Arvellaan, että jokainen japanilainen tuntee muumit.
 Uusi runsaan viikon päästä alkava  Muumilaakso -animaatio on mitoitettu vastaavaa käyttöä varten. Siinä on kaikki massatuotannon elementit, ja mieleen hiipii väkisin kysymys, voiko näin läpeensä tuotteistettu maailma olla enää sympaattinen. Missä vaiheessa Muumipeikolle käy kuin Coca-Cola-joulupukille, jonka suhde Korvatunturiin on lähinnä vitsi?
 Jännitteet ovat melkoiset , kun kyse on kansallisaarteesta. Niin kuuluukin olla. Suomalainen lastenkasvatus on sukupolvien ajan ollut tietyltä osin melko yksinkertaista: Pikku Kakkonen ja Muumit ovat toimineet lastenvahteina ikäluokalle toisensa jälkeen. Ne ovat myös ainoita lastenohjelmia, joiden sisällön turvallisuudesta ja epäkaupallisuudesta voi mennä takuuseen. Suurin voitto on kuitenkin siinä, että lapset ovat aina olleet näistä ohjelmista innoissaan. Meillä osataan tehdä mukaansatempaavaa ja tinkimätöntä sisältöä lapsille.
 Muumiaivopesu on myös hyvä tapa kasvattaa nuorisoa suomalaiseen yhteiskuntaan
 Suomesta tuskin löytyy alle keski-ikäistä, joka ei olisi lapsuudessaan istunut hypnotisoituneena tapittamassa muumeja televisiosta jakso toisensa perään – eikä vanhempaa, joka ei olisi arvostanut sen synnyttämää rauhaa, jonka aikana voi täyttää tiskikoneen ja keittää ruokaa.
 Muumiaivopesu on myös hyvä tapa kasvattaa nuorisoa suomalaiseen yhteiskuntaan.  Tove Jansson  oli kirjailijana aivan omaa luokkaansa, ja hänen hahmonsa ovat samanaikaisesti eksentrisiä ja toiset huomioon ottavia. Muumilaakso on idylli ilman sievistelyä ja sen hahmot ovat kokonaisia samastuttavia henkilöitä puutteineen ja vahvuuksineen.
 Uusi  Muumilaakso -animaatio onkin herättänyt epäilyksiä  pelkästään siksi, että sen merkitys on valtava. Vanhan animaation menestys synnyttää lisäpainetta. Lopputulos ei saa olla ummehtunut, mutta se ei saa myöskään olla väkisin väännetty. Jokaisen yksityiskohdan tulee olla äärimmilleen laskelmoitu, kuitenkaan vaikuttamatta siltä.
 Tove Jansson on kenties Suomen historian paras taiteilija.
 Muumilaakson  yhtenä pelastuksena näyttää olevan brittiläinen tuotanto, etenkin ohjaaja  Steve Box , jonka lahjakkuus vuotaa 3D-animaatiosta näytepalojen perusteella kirkkaasti läpi. Suomalaiset ääninäyttelijät ovat myös niin terävästi tehtäviensä tasalla, että sarja tuntuu koukuttavan äärelleen kuin itsestään.
 Tove Jansson on kenties Suomen historian paras taiteilija. Hänen kirjallinen tuotantonsa hakee merkittävyydessä vertaistaan maailmassa. Nyt julkaistava animaatio on ensimmäinen tuotanto, joka tehdään ilman hänen valvontaansa.
 Angry Birds -animaatiot näyttävät toisenlaista esimerkkiä  siitä, minkälaista jälkeä syntyy, kun pörssiyhtiön voitontavoittelu näyttää olevan koko tuotannon ainoa kriteeri. Kun käsikirjoituksen pohjana on pelkkä kännykkäpeli, syvempää maailmankatsomusta on draamasta turha etsiä. Vauhtia, vaarallisia tilanteita ja kainalopierutason väkivaltaviihdettä löytyy senkin edestä. Onkin kiintoisaa, että Angry Birds 2 -elokuva ilmestyy elokuussa, päällekkäin uusien muumien kanssa.
 Molempia tuotantoja yhdistää satumaisen kallis CGI-animointi, joskin uuden Angry Birds -elokuvan tuotantokulut  laskettanee lähempänä sataa miljoonaa  muumien parin kymmenen rinnalla. Kansainvälisenä huipputuotantona muumit ovat siis halpaa lystiä. Kaiken lisäksi ne näytetään televisiossa kaikelle kansalle.
 Muumien animoinnit ovat aina olleet aikansa lapsia.  90-luvun tuotanto tehtiin anime-elokuvien kulta-aikana. Nyt ilmestyvä  Muumilaakso  tehdään 3D-elokuvien huippukautena. Lopputulos näyttää pitkälti sellaiselta, kuin saattoi odottaakin.
 Suomalaiselle taideväelle on nostettava hattua siitä, miten hyvin tuotannot ovat onnistuneet välittämään muumien alkuperäistä maailmaa uusille sukupolville.
 Raha ei näytä turmelleen muumilaaksoa, eikä voiton maksimointi tunnu vaikuttaneen tekemisen taustalla. On jossain määrin ironista, että  Muumilaakson  budjetti on samaa suuruusluokkaa kuin Suomen valtion kaikille elokuville yhteensä vuodessa jakama tuki. Tässä valossa näyttää siltä, että elokuva on Suomessa harvinaisen halpa taidemuoto.
 Aleksis Salusjärvi
 Kirjoittaja on päätoimittaja, kulttuuritoimittaja ja kriitikko, joka opettaa tekstitaitoja vankiloissa ja peruskoulun erityisopetuksessa. Hän on lukenut Tove Janssonin tuotannon kahteen kertaan.
 Yleisradio on osallistunut uuden Muumilaakso-sarjan tuottamiseen.
 Aiheesta voi keskustella 15.2. klo 22.00 asti.

Aleksis Salusjärven kolumni: Raha ei turmellut muumeja eikä Muumilaakson henkeä


Summary: Maailman suurin verkkokauppa ilmoitti, ettei 2,2 miljardin euron arvoista rakennushanketta aloiteta.

Verkkokauppa Amazon ilmoitti torstaina peruvansa toisen päämajansa rakentamisen New Yorkiin.
 Syyksi 2,2 miljardin euron arvoisen rakennushankkeen perumiseksi yhtiö ilmoitti paikallisten asukkaiden vastustuksen.
 – Mielipidemittaukset osoittavat, että 70 prosenttia newyorkilaisista tukee meidän suunnitelmiamme ja investointia. Tästä huolimatta lukuiset osavaltion ja paikallistason poliitikot ovat tehneet selväksi, että he vastustavat meidän läsnäoloamme ja yhteistyötä, yhtiö perusteli  tiedotteessaan.
 Seattlessa pääkonttoriaan pitävän yhtiön siirtymistä New Yorkiin on paikallisten asukkaiden keskuudessa vastustettu, sillä suuren työnantajan saapumisen on pelätty nostavan alueen jo ennestään korkeita vuokria. Myös yhtiölle luvatut lähes kolmen miljardin dollarin verovähennykset ovat herättäneet vastustusta.
 Amazonin mukaan toisen päämajan avaaminen Queesissä sijaitsevaan Long Island Cityyn olisi luonut alueelle 25 000 uutta työpaikkaa.
 Yhdysvalloissa kaupungit yleensä havittelevat Amazonin kaltaisia suuria työnantajia. Yhtiö järjestikin viime vuonna paljon julkisuutta saaneen kilpailun toisen pääkonttorin perustamisesta. Marraskuussa kakkospäämajan rakentaminen päätettiin jakaa kahtia New Yorkin ja Virginian Arligtonin kanssa.
 Amazon ilmoitti torstaina, ettei uutta kilpailua pääkonttorin rakentamisesta toistaiseksi avata.
 Lue lisää:
 Kisa Amazonin jättimäisestä päämajasta ratkeamassa USA:ssa – voittajalle miljardi-investointi ja tuhansia työpaikkoja

Amazon perui uuden pääkonttorin rakentamisen New Yorkiin – syynä asukkaiden vastustus


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Eduskunnassa perustuslakivaliokunta jatkaa sote-lausunnon viilaamista ja tiedustelulait palautetaan valiokuntiin
 Eduskunnalla on enää tasan kuukausi aikaa saada valmiiksi vaalikauden suurimmat lakiuudistukset.
 Perustuslakivaliokunta yrittää päästä eteenpäin sosiaali- ja terveydenhuollon uudistusta koskevan lausunnon kirjoittamisessa. Sotilas- ja siviilitiedustelulait lähetetään tarkistuskierrokselle hallinto- ja puolustusvaliokuntiin, joiden on pyydettävä perustuslakivaliokunnalta lausunnot siitä, ovatko lait perustuslain mukaisia.
 Trump haluaa kahdeksan miljardia dollaria muuriin, aikoo julistaa hätätilan
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  aikoo julistaa maahan  kansallisen hätätilan varmistaakseen  rahoituksen rajamuurille, kertoo Valkoisen talon lehdistöpäällikkö  Sarah Sanders .
 Kansallisen hätätilan myötä Trumpille aukeaa uusi mahdollisuus Meksikon rajamuurin rahoituksen saamiseksi, sillä hän voisi hätätilan turvin ohittaa kongressin tahdon.
 Donald Trump puhui Texasin El Pasossa maanantaina. Nicholas Kamm / AFP
 Hilja, 93, on matkannut ambulanssissa satoja kilometrejä hoitopaikasta toiseen: "Kunhan eivät vie Siperiaan"
 Joensuulaista Hilja Volotista on viime vuoden aikana hoitanut 35 eri lääkäriä ja yli 100 hoitajaa. Häntä on kuljetettu  hoitopaikasta toiseen ympäri maakuntaa  niin usein, etteivät omaisetkaan ole pysyneet perässä. Moni vanhus joutuu kierteeseen kodin, päivystyksen ja sairaalaosastojen välille, kun kotona ei enää pärjää.
 Hilja Volotinen. Laura Kosonen / Yle
 Syöpäsairaan lapsen sisarus voi oireilla paitsiota – "Romahdin vain täysin enkä jaksanut enää mitään"
 Huoli sairaasta sisaruksesta ja vanhempien jaksamisesta saa piilottamaan omat tunteet ja tarpeet. Lapset saattavat alkaa oireilla vasta, kun akuutein tilanne on ohi. Siksi syöpään sairastuneiden lasten ja nuorten tukiyhdistys Sylva on nostanut  sisarusteeman  vahvasti esille tämän vuoden kampanjassaan.
 Yhteinen kriisi on lähentänyt Viljamaan perheen ja erityisesti sisarusten välejä. Mikko Koski / Yle
 Presidentit ja pääministerit kokoontuvat Müncheniin puhumaan turvallisuudesta – Nämä viisi asiaa sinun on hyvä tietää kokouksesta
 Presidentti Sauli Niinistö tapaa kymmeniä muita poliittisia johtajia Münchenissä perjantaina alkavassa turvallisuuskonferenssissa.  Keskustelunaiheina ovat maailman kriisipesäkkeet  ja kansainvälinen oikeusjärjestelmä.
 Kolmipäiväinen kokous vaatii tiukat turvatoimet. Ronald Wittek / EPA
 Kevät tulee kylään - etelässä erityisen lämmintä
 Lämpötila kohoaa päivällä useita asteita nollan yläpuolella. Rauman Pyynpään asemalla mitattiin aamuyöstä +8,4 astetta, mikä on ajankohdan lämpimin lukema ainakin 60 vuoteen.
 Perjantaina ja lauantaina puhaltaa föhn-tuuli ja lämpötila on maan etelä- ja länsiosassa +4...+8 astetta. Idässä on vähän viileämpää ja aivan pohjoisessa lämpötila on nollassa tai heikkoa pakkasta.
 Perjantaina on monin paikoin aurinkoista. Lauantaina pohjoisen yli liikkuu lumisateita ja tuuli voimistuu.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Sote-viilausta, vanhusten hoitokierre nielee kilometrejä, syöpälasten sisarukset unohtuvat, luvassa ennätyslämmintä


Summary: Kolmipäiväinen Münchenin turvallisuuskonferenssi alkaa perjantaina. Suomesta mukana on presidentti Sauli Niinistö.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  tapaa tänään muita poliittisia johtajia kymmenistä maista Münchenissä alkavassa turvallisuuskonferenssissa.
 Paikalle saapuu 35 presidenttiä ja pääministeriä sekä noin 50 ulkoministeriä.
 Keskustelunaiheina ovat maailman kriisipesäkkeet ja kansainvälinen oikeusjärjestelmä. Konferenssi järjestetään tilanteessa, jolloin kansainvälinen tilanne on haastava tai jopa vaarallinen.
 Kokosimme viisi asiaa, jotka kokouksesta on hyvä tietää.
 1. Mistä Münchenin konferenssissa on kyse?
 Turvallisuuskonferenssi on järjestetty Münchenissä vuodesta 1963 lähtien.  Jokavuotinen tapahtuma  nostaa ajankohtaisia ulko- ja turvallisuuspoliittisia teemoja huipputasolle.
 Konferenssi on kasvanut vuodesta toiseen. Tänä vuonna on tulossa erityisen paljon amerikkalaisia, esimerkiksi Yhdysvaltojen varapresidentti  Mike Pence .
 Yhdysvaltain kongressista on tulossa noin 30–40 edustajaa, kuten edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi . Jos Yhdysvaltojen budjettikiista ei pane kapuloita rattaisiin.
 Kiinasta on tulossa kommunistisen puolueen keskuskomitean jäsen  Yang Jiechi , Venäjältä ulkoministeri  Sergei Lavrov  sekä monta duuman jäsentä.
 Tänä vuonna Müncheniin saapuu paljon johtajia myös Afrikan maista.
 Virallisen ohjelman lisäksi johtajat tapaavat kahdenkeskisesti suljetuissa huoneissa. Sen on konferenssin ehkä tärkein anti.
 Kokouksen virallista osuutta Münchenissä seuraa noin 1 000 toimittajaa.
 2. Mistä tänä vuonna puhutaan?
 Tämän vuoden teemoja ovat Euroopan unionin rooli maailmassa sekä transatlanttinen yhteistyö Euroopan ja Yhdysvaltojen välillä. Sen lisäksi keskustellaan suurvaltojen välille uudelleen kehittyneestä kilpailusta.
 Kolmipäiväinen kokous vaatii tiukat turvatoimet. Ronald Wittek / EPA
 Turvallisuuskonferenssin puheenjohtaja, saksalainen veteraanidiplomaatti  Wolfgang Ischinger  on huolestunut erityisesti siitä, että Yhdysvallat ja Venäjä ovat irtautuneet keskimatkan ydinaseet kieltävästä INF-sopimuksesta.
 – On traagista, että INF-sopimuksesta irtauduttiin. Sopimus on tärkeä rakennuspalikka, joka pakotti Yhdysvaltoja ja Venäjää yhteistyöhön, Ischinger sanoo.
 Hän näkee, että kysymyksellä on suuri poliittinen ja historiallinen merkitys.
 – Tilanne on erittäin hankala, ja meille eurooppalaisille tämä on erittäin valitettavaa, Ischinger sanoo.
 Hänen mielestään yhtäkään kiveä ei saa jäädä kääntämättä, jotta sopu asiasta löytyisi.
 3. Trump näkee EU:n vihollisena ja kilpailijana, mitä asialle voi tehdä?
 Yhdysvaltojen edustus Münchenissä on tänä vuonna suurempi kuin aikaisemmin. Ischinger, joka on Saksan entinen Washingtonin suurlähettiläs, painottaa Yhdysvaltojen olevan muutakin kuin presidentti  Donald Trump .
 Hän muistuttaa, että Yhdysvallat on olemassa myös sen jälkeen kun Trump ei enää ole presidenttinä, eikä hän yksin edusta maataan.
 Ischingerin mielestä eurooppalaisten täytyy osata erottaa toisistaan Trumpin tviitit ja Yhdysvaltojen käytännön politiikka.
 – Sen jälkeen kun Trumpista tuli presidentti, Yhdysvaltojen sotilaallinen läsnäolo Nato-maissa on kasvanut. Euroopassa on enemmän amerikkalaisia sotilaita ja sotakalustoa kuin aikaisemmin.
 Ischinger sanoo olevansa yllättynyt, jos varapresidentti Pence ei puhuisi transatlanttisen yhteistyön puolesta Münchenissä.
 4. Entä mitä voi odottaa EU:n roolia koskevasta keskustelusta?
 Konferenssin lähtökohtana on, että kansainvälinen yhteistyö ja diplomatia ovat hyveitä. Saksa ja Ranska yrittävät nostaa kansainväliseen oikeuteen nojautuva politiikkaa taas kunniaan.
 Saksan ja Ranskan ulkoministerit  Heiko Maas  ja  Jean-Yves Le Drian  peräänkuuluttavat konferenssin alla  Süddeutsche Zeitung -lehdessä  monenkeskisen maailman kunnioittamista.
 ”Kansainvälinen järjestys on valtavan paineen alla. Jotkut toimijat panostavat valtapolitiikkaan ja horjuttavat sääntöihin perustavaa järjestystä. Sen sijaan toteutetaan vahvemman oikeutta”, ulkoministerit Maas ja Le Drian kirjoittavat.
 Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  piti esiintyä yhdessä Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  kanssa. Macron on kuitenkin perunut osallistumisensa konferenssiin. Hän keskittyy helmikuun aikana sisäpoliittisiin kysymyksiin keltaliiviprotestien seurauksena.
 Wolfgang Ischinger painottaa myös EU:n yhteisen ulkopolitiikan merkitystä kansainvälisten ongelmien ratkaisuissa, esimerkiksi Lähi-idässä.
 – Ainoa tie eteenpäin on se, että EU-maat puhuvat yhdellä äänellä, Ischinger sanoo.
 5. Mikä merkitys brexitillä on konferenssin kannalta?
 Britannian merkitys ulko- ja turvallisuuspolitiikassa on suuri. Münchenin konferenssin avaa Saksan puolustusministeri  Ursula von der Leyen  yhdessä Britannian puolustusministerin  Gavin Willliamsonin  kanssa.
 – Brexitistä huolimatta on tärkeää viestittää, että Britannia pysyy tärkeänä toimijana ja kumppanina, Ischinger sanoo.
 Britannia on erittäin kokenut ulkopolitiikan tekijä, maalla on ydinaseita ja se on YK:n turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen.
 – Tarvitsemme Britanniaa, jos haluamme, että EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa kunnioitetaan, Ischinger sanoo.

Kymmeniä presidenttejä ja pääministereitä kokoontuu Müncheniin – Viisi asiaa, jotka sinun täytyy tietää turvallisuuskonferenssista


Summary: Viime vuonna häntä hoiti 35 eri lääkäriä ja yli 100 hoitajaa. Moni vanhus joutuu kierteeseen sairaalan ja kodin välille.

– Missäs minä nyt olen,  Hilja Volotinen , 93, kysyy pojaltaan ensimmäiseksi.
 Jorma Volotinen  selittää, että paikka on Enon terveyskeskuksen vuodeosasto. On torstai, kello on 16:30 ja lounaaksi on kanakeittoa. Tai jos se ei maistu, on muutakin. Jorma Volotinen on tuonut äidilleen tuliaiseksi tämän herkkua, paikallisen leipomon ruisleipää, päällä kirnuvoita.
 Ei ole ihme, ettei Hilja Volotisella ole tarkkaa käsitystä olinpaikastaan. Parin viime kuukauden aikana paikka on vaihtunut useammin kuin ehkä tähänastisessa elämässä yhteensä.
 Jorma Volotinen auttaa Hilja-äitiä syömisessä. “Joskus ihmettelen sitä, miten nopeasti tarjotin viedään pois vanhalta ihmiseltä, jonka syöminen on hidasta”, hän sanoo.
 Laura Kosonen / Yle
 Vanhus matkaa ympäri maakuntaa
 Kotona Joensuussa yksityisen kotiavun turvin asunut Volotinen joutui marraskuun puolivälissä sairaalaan hankalien selkäkipujen vuoksi. Sen jälkeen hän on ollut hoidettavana kolmen eri terveyskeskussairaalan vuodeosastolla ympäri Pohjois-Karjalaa sekä viettänyt välillä muutamia päiviä kotona, päivystyksessä tai keskussairaalan eri osastoilla Joensuussa.
 – Tohmajärvi, Eno, Siilainen, keskussairaala, välillä on haettu vauhtia päivystyksestä. En minäkään ole pysynyt laskuissa, saati sitten äiti, Jorma Volotinen sanoo.
 Hilja Volotinen on matkannut ambulanssissa ympäri maakuntaa sote-uudistuksen vuoksi. Suomessa on viime vuosina jouduttu etsimään ratkaisuja siihen, miten terveyspalvelut tuotetaan kasvavalle ikäihmisten joukolle.
 Pohjois-Karjalaa pidetään sote-uudistuksen pilottimaakuntana. Siun sote on järjestänyt julkiset sosiaali- ja terveyspalvelut 14 kunnan alueella vuodesta 2017 alkaen. Kuntayhtymän säästöt ja tiukalle viritetty budjetti ovat  herättäneet keskustelua . Tehokkuus ja kulukuri tarkoittavat myös potilaiden siirtelyä alueella hoitopaikasta toiseen.
 Hilja Volotisen olinpaikka on marraskuun jälkeen vaihdellut tiuhaan. Häntä on kuljetettu ambulanssilla eri paikkoihin Joensuun sisällä ja maakunnassa.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Iäkäs ihminen voidaan siirtää päivystyksestä jatkohoitoon terveyskeskuksen vuodeosastolle minne päin maakuntaa tahansa sen mukaan, missä tilaa sattuu olemaan. Vanhus saattaa siis joutua kauaksi kodistaan ja omaisistaan. Siun soten alue on laaja. Heinävedeltä Nurmekseen on matkaa lähes 200 kilometriä.
 – Systeemi on valittu sitä varten, että pystymme mahdollisimman joustavasti käyttämään maakunnan kaikkia potilaspaikkoja eikä meidän tarvitse hoitaa iäkkäitä potilaita ylipaikoilla tai käytävillä, sanoo toimialajohtaja  Sirpa Kaipiainen  Siun sotesta.
 Jorma Volotinen käy katsomassa äitiään pari kertaa viikossa. Viemisinä hänellä on usein mukana jotakin herkullista syötävää.
 Laura Kosonen / Yle
 Kaipiainen myöntää, että potilassiirroista on tullut asiakaspalautetta. Asia on noussut esiin myös mediassa:  saattohoitopotilasta on kuljetettu ambulanssilla satoja kilometrejä  (Savon Sanomat) ja omaiset ovat valittaneet yleisönosastokirjoituksissa, etteivät pääse lainkaan katsomaan läheistään hankalien kulkuyhteyksien päähän.
 – Selvitimme siirtoja päivystyksestä viime vuonna, ja suurin osa niistä toteutuu hyvin ja asianmukaisesti. Mutta jos meillä on kova kuormitus, noin parikymmentä prosenttia potilaista saattaa joutua siirtymään oman kunnan ulkopuolelle tai kauaksi kotoa, Kaipiainen kertoo.
 “Ihmisiä on kodeissaan vankeina”
 Jorma Volotinen huomaa äitinsä selvästi väsyneen jatkuvista siirroista. Oikeastaan hänelle ja Hilja Volotisen muille lapsille on selvinnyt vasta viime vuosina, millaiseen myllyyn iäkäs ihminen voi joutua.
 Pitkälti yli 80-vuotiaaksi asti Hilja Volotinen pärjäsi ilman ulkopuolista apua. Hän asui omassa talossaan ja pyöräili marjaan mökille 30 kilometrin päähän ämpärit pyöräntangossa keikkuen. Nyt marjametsä on vaihtunut hitaaseen kävelyyn rollaattorin avulla.
 Osat ovat vaihtuneet. On Jorma Volotisen vuoro syöttää äitiään.
 Tahti on hidastunut. Hyvänä päivänä Hilja Volotinen jaksaa liikkua rollaattorin avulla.
 Laura Kosonen / Yle
 Suomalaiset elävät vanhemmiksi kuin ennen, mutta elämän viimeisten vuosien raihnaisuusvaihe ei ole lyhentynyt, kertoo tutkimus.
 – Mitä vanhemmaksi ihminen elää, sitä enemmän hän tarvitsee hoitoa viimeisinä vuosinaan, sanoo gerontologian professori  Marja Jylhä  Tampereen yliopistosta.
 Hänen mukaansa liian huonokuntoiset ihmiset joutuvat asumaan kotona silloinkin, kun eivät enää siellä pärjää.
 – Ihmisiä on kodeissaan vankeina huonommissa oloissa kuin palvelutaloissa.
 Poliisit etsivät, löytyi terveyskeskuksesta
 Iäkkäiden potilaiden kierre päivystyksen, vuodeosastojen ja kodin välillä tunnetaan kaikissa sairaaloissa. Omaiset ovat voimattomia, kun  kotona kaatuilevaa omaista ei saa hoitoon  (Karjalainen).
 Myös Volotisilla on tästä kokemusta. Ennen joulua Hilja Volotista oltiin jälleen kerran kotiuttamassa lyhyeltä hoitojaksolta sairaalasta. Jorma Volotinen yllättyi suunnitelmasta, sillä hänen mielestään äiti ei ollut missään nimessä kotikuntoinen.
 Lääkärin määräyksestä Volotinen kuitenkin kuljetti kivuliaan äidin tämän kotiin. Samana iltana naapuri löysi Hilja Volotisen lyyhistyneenä asuntonsa ulkopuolelle käytävään.
 – Äiti ehti olla kotona neljä tuntia. Sitten mentiin taas ambulanssilla päivystykseen, Jorma Volotinen kertoo.
 Marraskuun puolivälin jälkeen Hilja Volotista on siirrelty kodin, sairaalan ja eri terveyskeskusten välillä seitsemän kertaa.

 Asmo Raimoaho / Yle
 Aina omaisia ei ole ehditty pitää ajan tasalla. Vähän yli kaksi vuotta sitten, kun Hilja Volotinen vielä asui kerrostaloasunnossa yksin, naapurit soittivat illalla, että asunto on pimeänä. Jorma Volotinen ajoi ympäri Joensuun keskustaa hautausmaata myöten etsimässä äitiään.
 – Ajattelin, jos hän olisi mennyt isän haudalle, mutta ei häntä löytynyt sieltäkään. Lopulta oli kuitenkin pakko soittaa hätäkeskukseen, Volotinen muistelee.
 Poliisien kanssa Volotinen meni äidin asunnolle. Vasta siinä vaiheessa veli Helsingistä soitti, että Hilja-äiti on löytynyt Outokummun terveyskeskuksesta. Kotihoito oli soittanut ambulanssin ja Volotinen oli kuljetettu ensin päivystykseen ja sieltä Outokumpuun. Kukaan ei kuitenkaan ilmoittanut asiasta omaisille.
 Hilja Volotinen opetteli kännykän käytön pari vuotta sitten. Läheisten numerot kulkevat mukana aina.
 Laura Kosonen / Yle
 35 lääkäriä, satoja hoitajia
 Hilja Volotisen lapset ovat laskeneet potilasasiakirjoista, että viime vuoden alusta lähtien heidän äitiään on hoitanut 35 eri lääkäriä. Lääkitystä on muutettu moneen kertaan.
 – Kipeää selkää on ihmetelty lukuisten lääkärien voimin, mutta tuntuu, ettei ole hoidettu ihmistä kokonaisuutena, Jorma Volotinen sanoo.
 Henkilöstön vaihtuvuus on yksi vanhustenhuollon keskeisistä ongelmista, sanoo sosiaalityön professori  Marja Vaarama  Itä-Suomen yliopistosta.
 Potilaskertomusten mukaan Hilja Volotista on viime vuoden alusta lähtien hoitanut ainakin 35 eri lääkäriä. Hoitajia hän on tavannut pitkälti toista sataa.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Lääkärit, hoitopaikat tai kotihoidon työntekijät vaihtuvat tiuhaan eikä kukaan ota kokonaisvastuuta voinnista ja hoidosta. Hilja Volotinenkin on kohdannut vuoden sisään pitkälti toista sataa terveydenhuollon ammattilaista.
 – Hoidettavaa ja hänen taustojaan ei tunneta. Tällainen pyöritys on hyvinvoinnille vaarallista mutta valitettavan yleistä vanhuksilla, Marja Vaarama sanoo.
 Siun sotessa ongelma tunnistetaan. Käytännössä sille ei ole kuitenkaan pystytty tekemään juuri mitään.
 – Meillä on hyvin koulutettu henkilökunta ja maakunnallinen tietoverkko, jonka avulla hoitoon osallistuvat voivat tutustua potilaan tietoihin, Sirpa Kaipiainen Siun sotesta sanoo.
 Villasukat ja oma pipo lämmittävät.
 Laura Kosonen / Yle
 Jorma Volotinen ei halua kritisoida yksittäisiä hoitajia tai paikkoja, joissa hänen äitiään on hoidettu. Hänen mielestään henkilökunta on ollut ystävällistä. Sitä vain tuntuu olevan kovin vähän.
 – Eräskin hoitaja toi äidin fleecetakin Joensuusta tänne Enoon työmatkallaan, kun se oli siirrossa unohtunut edelliseen paikkaan.
 Hilja Volotinen itse kuuluu ikäpolveen, jolle vaatimattomuus on hyve. Hän kehuu, että on saanut ruokaa ja hoitoa kaikkialla, mihin hänet on kuskattu.
 – Kunhan eivät vie Siperiaan, niin kaikki on hyvin, Volotinen sanoo.
 Hyvä päivä on sellainen, jolloin kivut pysyvät kurissa ja ruoka maistuu.
 Ilman omaa autoa katsomaan ei pääsisi
 Jorma Volotinen kävisi mielellään useammin auttamassa äitiään syömisessä, mutta se on hankalaa. Nyt hän on hypännyt työpäivän jälkeen autoon Joensuussa ja ajanut 40 kilometriä Enoon. Julkisilla kulkuvälineillä se ei onnistuisi, sillä viimeinen bussi Enosta takaisin Joensuuhun lähtee kello 17:06.
 Kun Hilja Volotinen oli joulukuussa hoidossa Tohmajärven terveyskeskuksessa, vierailuun kului matkoineen aikaa vähintään neljä tuntia.
 Maakunnan terveyskeskukset ovat tulleet Jorma Volotiselle tutuiksi. Hän ei halua moittia yksittäisiä hoitajia.
 Laura Kosonen / Yle
 – Kun äiti oli Siilaisella Joensuussa, saatoin käydä hänen luonaan kävellen, Jorma Volotinen huomauttaa.
 Kun iäkäs ihminen tarvitsee ympärivuorokautista hoitoa, hänelle itselleen ei välttämättä ole väliä, missä hoitopaikka sijaitsee. Omaisille sillä on kuitenkin suuri merkitys.
 “Lähde vasta kuolemani jälkeen”
 Hilja Volotisella on yöpöydällään kännykkä ja vihko, johon on kirjoitettu läheisten puhelinnumerot. Volotinen on ollut vannoutunut lankapuhelimen käyttäjä, mutta kännykällä soittaminen onnistuu, kun hoitajat auttavat siinä.
 – Välillä äiti soittaa hieman hädissään. Sanoo, että tule käymään, niin suunnitellaan tulevaisuutta. Että miten tästä eteenpäin, Jorma Volotinen kertoo.
 Kun Volotisen toinen poika viimeksi tuli käymään Helsingistä, Hilja-äidille tuli lähtöhetkellä hätä.
 – Älä lähde vielä, lähde vasta kuolemani jälkeen, hän sanoi silloin. Kyllä oli veljellä paha mieli lähteä pois, Jorma Volotinen muistelee.
 Omaisten vierailut ovat tärkeitä. Hilja Volotinen sanoo, että välillä aika käy pitkäksi vuodeosastolla.
 Laura Kosonen / Yle
 Hilja Volotinen toivoo vielä pääsevänsä kotiin. Todennäköisesti se koti ei ole sama kuin ennen, sillä vuodenvaihteessa Volotinen pääsi hoivakotijonoon. Arvioitu jonotusaika Pohjois-Karjalassa on kolme kuukautta. Omaiset selvittelevät myös, voisiko paikka löytyä Espoosta, koska Hilja-mummon lapsia ja lapsenlapsia asuu enemmän Etelä-Suomessa.
 Jonoon pääsyä voi pitää onnekkaana, vaikka keskustelu hoivakotien oloista käy kuumana. Asiantuntijat ovat vahvasti sitä mieltä, että ympärivuorokautista hoivaa tarjoavia paikkoja on aivan liian vähän.
 – Vanhusten tilannetta ei voida korjata kotihoidon konstein. Tällä hetkellä yhteiskunta ei halua tunnistaa sitä hetkeä, jolloin ei enää pärjätä kotona, Marja Jylhä sanoo.
 Hilja Volotinen kampaa hiuksensa ja käy pitkälleen keskimmäiseen vuoteeseen kolmen hengen huoneessa. Jorma Volotinen laittaa tuliaisina tuomansa ruisleipäviipaleet yöpöydälle tarjolle.
 – Tulehan taas käymään, Hilja Volotinen sanoo.

Hilja Volotinen, 93, on viime viikkoina matkannut ambulanssissa satoja kilometrejä hoitopaikasta toiseen: “Kunhan eivät vie Siperiaan”


Summary: Huoli sairaasta sisaruksesta ja vanhempien jaksamisesta saa piilottamaan omat tunteet ja tarpeet.

Välil toivoo, et ku aamul herää, en elä vaan oisin taivaas terveenä. Pilven hattaral helteellä, mut häviämistä mä en kestä.
 Näin 15-vuotias  Joacim Viljamaa  purkaa tuntojaan rap-lyriikan muodossa.
 Alavatsaan kesällä 2016 ilmestynyt patti ei aluksi aiheuttanut huolta. Vähitellen patti alkoi muuttua yhä kipeämmäksi ja Joacim vietiin lääkäriin. Lääkärillä oli huonoja uutisia: Joacimilla todettiin pehmytkudossyöpä.
 – Sitä oli vähän vaikea tajuta, en mä oikein uskonut sitä, Joacim muistelee ensimmäisiä ajatuksiaan.
 Joacimin äidille,  Elina Viljamaalle , uutinen oli suuri järkytys.
 – Kyllä se oli maailmanloppu, kaikki romahti siinä hetkessä.
 Puoli vuotta hoitorumbaa ja eristystä
 Kasvain leikattiin ja pian leikkauksen jälkeen alkoivat sytostaattihoidot. Seinäjokelaisen perheen arki muuttui kertarysäyksellä. Kolmen viikon välein Joacim kävi äitinsä kanssa Tampereella hoidoissa ja hoitojen välissä piti ravata kolme kertaa viikossa verikokeissa.
 Puolen vuoden ajan Viljamaan perheen elämä oli tarkasti aikataulutettua. Elina Viljamaa jäi pois töistä.
 – Onneksi Suomessa töistä saa vapaata ja on mahdollista jäädä erityishoitorahalla kotiin hoitamaan alle 16-vuotiasta lasta, Viljamaa kiittelee.
 Elina Viljamaan mukaan koko perheen elämä muuttui syövän myötä. Mikko Koski/Yle
 Hoitojen aikana Joacim ei voinut käydä koulua eikä infektioriskin vuoksi muutenkaan mennä oikein mihinkään. Pahinta oli olla poissa kotoa ja erossa ystävistä. Onneksi ystävät pitivät Joacimille seuraa tämän kotona aina, kun se oli mahdollista.
 – Kyllähän siinä aika kävi pitkäksi. Helpotti, kun mä kirjoitin sanoituksia. Siitä sai sellaista onnistumisen tunnetta ja sai sen pahan olon purettua.
 Erityisesti Joacimin sisarukset olivat veljensä tukena. Nykyisin 10-vuotias  Jetro  suorastaan liimautui isoveljensä kylkeen ja 17-vuotias isosisko  Debora  jätti turhat kinastelut pikkuveljensä kanssa sikseen.
 – Teiniriitely loppui kuin seinään. Sisaruussuhde aikuistui kertaheitolla, Elina Viljamaa kertoo.
 Terveet sisarukset jäävät paitsioon
 Joacimin sisaruksille veljen sairastuminen oli monessa mielessä iso juttu. Jetroa äidin poissaolot harmittivat. Huoli omasta veljestä ja vanhempien jaksamisesta painoi mieltä. Debora ja Jetro halusivat auttaa kaikessa missä pystyivät.
 Omat tarpeet ja huolet jäivät taka-alalle.
 – Yritti olla mahdollisimman helppo, ettei meistä olisi lisää vaivaa, Debora kertoo.
 – Sisarukset joutuivat koko sairastelun ajan olemaan paitsiossa. Joutuivat tyytymään siihen osaan, että he eivät aina saaneet mitä halusivat. Jos sovittiin joku meno, aina oli se vaara, että se joudutaan perumaan jos Joacimille tulee jotain, Elina Viljamaa jatkaa.
 "Pitäisi olla onnellinen, kun veli on selvinnyt, mutta onkin tosi väsynyt ja surullinen."  Elina Viljamaa
 Kun Joacimin hoidoista oli kulunut vuoden verran, isosisko alkoi oireilla. Hän kärsi muun muassa unettomuudesta ja ahdistuksesta.
 – Sen jälkeen mulle tuli paljon pahaa oloa ja uupumusta. Romahdin vain täysin enkä jaksanut enää mitään, Debora kuvailee.
 – Sairauden aikana kaikki ovat taistelumoodissa ja keskittyvät vain arkeen ja selviämiseen. Henkinen oireilu tulee vasta jälkikäteen. Silloin voi tuntua kummalliselta: pitäisi olla onnellinen, kun veli on selvinnyt, mutta onkin tosi väsynyt ja surullinen. Tämän asian esille tuominen on tärkeää, Viljamaa painottaa.
 Siksi Viljamaat ovat mukana Syöpäsairaiden lasten ja nuorten tukiyhdistys Sylva ry:n kampanjassa, jonka teemana tänä vuonna ovat nimenomaan syöpäsairaiden lasten sisarukset.
 Teema on haluttu nostaa esiin, sillä lasten vanhemmat ja hoitohenkilökunta kertovat yhdistykselle usein siitä, miten terveet sisarukset jäävät paitsioon, kertoo Sylvan perhetyön asiantuntija  Riikka Ranta .
 Rannan mukaan sisarukset pyrkivät usein suojelemaan vanhempiaan omilta tunteiltaan, joita voi olla monenlaisia.
 – Siellä on pelkoa, hämmennystä, syyllisyyttäkin siitä, että itse on terve ja siellä saattaa olla mustasukkaisuutta siitä, että sairastunut lapsi saa niin paljon huomiota, mitä itse tarvitsisi.
 Sylvan perhetyön asiantuntija Riikka Ranta Jari Kovalainen / Yle
 Kahdenkeskistä aikaa mahdollisuuksien mukaan
 Rannan mukaan sisaruksille olisi tärkeää, että heidän elämässään olisi ainakin yksi turvallinen aikuinen, jolle he voivat puhua tunteistaan. Se voi olla vaikkapa opettaja tai koulukuraattorikin.
 Sisaruksille on tärkeää kertoa syövästä ja perheen tilanteesta lapsen ikätaso huomioiden. Kaiken keskellä se voi helposti unohtua ja vanhemmat saattavat myös haluta suojella terveitä lapsiaan.
 Lasten päivärutiinit olisi hyvä myös pitää niin ennallaan, kuin se on mahdollista.
 – Mahdollisuuksien mukaan olisi tärkeää viettää myös kahdenkeskistä aikaa jokaisen lapsen kanssa, Ranta toteaa.
 Aina sitä mahdollisuutta ei ole ja se aiheuttaa vanhemmille paljon syyllisyyden tunteita. Viljamaa kertoo, ettei muista kahden muun lapsensa elämästä diagnoosin jälkeiseltä vuodelta mitään. Hän tuntee siitä paljon syyllisyyttä, vaikka ymmärtää, ettei voinut tilanteelle mitään. Hän sai apua vertaistuesta.
 – Omaa tilannetta ei pysty katsomaan ulkopuolelta ja syyllisyys on musertava. Mutta peilaaminen toisten kanssa helpottaa. Kun katsoo toisen tilannetta ulkopuolisen silmin, on helpompi tajuta kuinka järjetöntä on tuntea syyllisyyttä asiasta, jolle ei mahda mitään.
 Sylva tarjoaa psykososiaalista tukea syöpään sairastuneille ja heidän läheisilleen. Vertaistuki on tärkeää myös terveille sisaruksille.
 – Terveille sisaruksille on todella tärkeää ymmärtää, että he eivät ole ainoita, jotka tätä asiaa pohtivat, Ranta muistuttaa.
 Syöpäsairaasta rap-artistiksi
 Joacimin hoitojen loppumisesta on nyt kulunut kaksi vuotta.
 – Yksi merkkipaalu on saavutettu. Taudin uusimisen riski on pienentynyt huomattavasti. Nyt voidaan jo olettaa, että se ei enää uudestaan sieltä tule, Elina Viljamaa iloitsee.
 Yhteinen kriisi on lähentänyt Viljamaan perheen ja erityisesti sisarusten välejä. Mikko Koski / Yle
 Syöpä on lähtenyt Joacimin elämästä, mutta rap-musiikki elää mukana yhä vahvemmin.
 Ennen diagnoosia Joacim oli lähinnä riimitellyt huvin vuoksi. Ensimmäisen kokonaisen kappaleen sanat syntyivät hoitojen alkuvaiheessa. Kun Joacimin kotiopettajat saivat tietää rap-harrastuksesta, he järjestivät pojalle piristykseksi mahdollisuuden päästä ammattistudiolle biisin tekoon.
 – Siellä todettiin, että tästä tuli kyllä niin hyvä, että tämä voitaisiin yhtä hyvin julkaista, Elina Viljamaa sanoo ylpeänä.
 Siitä se sitten lähti. Nyt Joacim on julkaissut muusikko  Jukka Tanttarin  kanssa jo neljä kappaletta ja haaveena on ura rap-artistina. Perjantaina, kansainvälisenä lasten syövän päivänä, Joacim esiintyy Sylvan järjestämässä tapahtumassa Helsingissä.
 – Mä yritän musiikilla rohkaista muita ja antaa asennetta. Mulla on nyt kaikki hyvin, muillakin voi olla.

Syöpäsairaiden lasten sisarukset jäävät usein paitsioon ja oireilevat jälkikäteen – "Romahdin vain täysin enkä jaksanut enää mitään"


Ainakin 40 puolisotilaallisten poliisijoukkojen jäsentä kuoli pommi-iskussa Intian Kashmirissa torstaina, kertoo Britannian yleisradioyhtiö  BBC .
 Paikallinen poliisi kertoi BBC:lle, että räjähteillä täytetty auto oli ajanut päin puolisotilaallisia joukkoja kuljettanutta bussia Kashmirin pääkaupungin Srinagarin lähettyvillä.
 Itsemurhaiskun tekijäksi ilmoittautui pakistanilainen islamistiryhmä Jaïsh-e-Mohammad. Isku oli verisin vuonna 1989 alkaneiden Intian-vastaisten kapinoiden alkamisen jälkeen. BBC:n mukaan Kashmirin alueella on tehty ainakin kymmenen itsemurhaiskua viimeisen 30 vuoden aikana.
 Intia ja Pakistan ovat kiistelleet Kashmirin alueesta vuodesta 1947 lähtien, jolloin maat itsenäistyivät. Maiden välille on syttynyt sota kolme kertaa.

Ainakin 40 poliisia kuoli pommi-iskussa Intian Kashmirissa


Summary: Demokraatit kuvailevat mahdollista julistusta törkeäksi vallan väärinkäytöksi.

Yhdysvaltain oikeusministeriö on varoittanut Valkoista taloa siitä, että oikeus lähes varmasti estää ainakin väliaikaisesti hätätilan julistuksen, kertoo  ABC News .
 ABC Newsin haastattelema Valkoisen talon vanhempi virkamies sanoo, että Valkoisessa talossa kuitenkin luotetaan siihen, että se lopulta voittaa oikeusjutun. Valkoisen talon lehdistöpäällikkö  Sarah Sanders  kertoi aiemmin, että presidentti  Donald Trump  aikoo allekirjoittaa liittovaltion hallinnon rahoitusesityksen välttääkseen hallinnon sulun, mutta samalla  julistaa hätätilan  saadakseen rahat rajamuuriin.
 Hätätilan julistuksella Trump voisi käyttää toimeenpanovaltaansa, eikä hän tarvitsisi kongressin hyväksyntää muurin rahoitukselle. Jos hätätilan julistus estetään, Trumpin suunnitelmat muurin rakentamiseksi menisivät ainakin hetkeksi jäihin.
 "Kansallisen hätätilan julistaminen olisi laiton teko"
 Trump on aiemminkin väläytellyt hätätilan julistamista, ja se on aiheuttanut laajaa kritiikkiä.  CNN :n Valkoisen talon lähteen mukaan hätätilan julistus on nyt valmis yksityiskohtia myöden.
 Sandersin ilmoituksen jälkeen senaatin demokraattien johtaja  Chuck Schumer  ja edustajainhuoneen demokraattipuhemies  Nancy Pelosi  julkaisivat tulikivenkatkuisen tiedotteen.
 – Kansallisen hätätilan julistaminen olisi laiton teko, törkeää presidentin vallan väärinkäyttöä ja epätoivoinen yritys peitellä sitä, että presidentti Trump rikkoi lupauksensa siitä, että Meksiko maksaa hänen muurinsa.
 Tiedotteen mukaan julistus olisi jälleen osoitus Trumpin avoimesta halveksimisesta oikeusvaltioperiaatetta kohtaan.
 – Tämä ei ole hätätila, eikä presidentin pelonlietsonta tee siitä sellaista, tiedotteessa linjataan.
 Schumer ja Pelosi lisäävät, että kongressi aikoo puolustaa perustuslaillista valtaansa.
 Myös osa republikaaneista epäileväisiä
 Myös useat republikaanisenaattorit ovat epäileväisiä Trumpin aikeille julistaa hätätila. Muun muassa Mainen republikaanisenaattori  Susan Collins  sanoo, että hätätilan julistus on virhe. Hän huomauttaa, että hätätilalaki on suunniteltu luonnonkatastrofeihin tai sellaisiin katastrofeihin kuin syyskuun 11. päivän terrori-iskut. Asiasta uutisoi muun muassa CNN.
 Texasin senaattori  John Cornyn  kertoo olevansa huolissaan hätätilan julistamisesta, sillä se on ennakkotapaus. Hänen mukaansa hätätilan julistaminen ei ole käytännöllinen ratkaisu, jos siitä tulee oikeusjuttu eikä rahoja saada nopeasti käyttöön.
 Länsi-Virginian senaattori  Shelley Moore Capito  sanoo tukevansa asiaa, sillä ongelmat rajalla ovat tarpeeksi vakavia.
 – Meidän täytyy kuitenkin nähdä, mitä hän (Trump) todella julkistaa, mitä mekanismeja hän käyttää. En usko, että sitä on päätetty, hän sanoo.
 Lue Myös:
 Trump aikoo julistaa kansallisen hätätilan muurirahoituksen saamiseksi

Oikeuslaitos estää Trumpin hätätilan julistuksen, ministeriö varoittaa – demokraattien mielestä julistus olisi laiton teko


Korkeiden leveysasteiden geologinen pöly vaikuttaa arktiseen ympäristöön suuremmin kuin on aiemmin ymmärretty, kertoo Ilmatieteen laitos tiedotteessaan.
 Tiedotteen mukaan Islannin vulkaaninen pöly voi levitä sekä arktiselle alueelle että Britteinsaarille asti. Tutkijat esittelivät uuden laskentamallin torstaina Islannissa.
 – Olemme jo aiemmin kansainvälisessä yhteistyössä selvittäneet kuinka Islannin musta vulkaaninen pöly muuttaa lumen heijastaman auringon säteilyn määrää ja sulattaa lunta ja jäätä samaan tapaan kuin musta hiili. Seuraava vaihe on todentaa eli verifioida nyt esitellyn mallin tuloksia arktisella alueella. Sitä varten suunnittelemme kansainvälistä mittauskampanjaa kertoo Ilmatieteen laitoksen tutkija  Outi Meinander  tiedotteessa.
 Islanti on merkittävin arktisen alueen pölyhiukkasten lähde. Saaren vulkaaninen pöly on peräisin sekä tulivuorenpurkauksista että tuulen nostattamasta vulkaanisesta maa-aineksesta. Vulkaaninen pöly voi Islannissa ja muualla arktisella alueella joko edistää tai hidastaa lumen ja jään sulamista riippuen hiukkaskerroksen paksuudesta.
 Yli neljäkymmentä tutkijaa eri arktisista maista osallistui kansainvälisen arktisen tiedekomitean työpajaan, jossa analysoitiin korkeiden leveysasteiden pölylähteiden merkitystä terveyteen ja arktiseen ilmastonmuutokseen.

Islannin vulkaaninen pöly leviää jopa Britteinsaarille asti ja nopeuttaa lumen ja jään sulamista


Tarkastusraportin mukaan Trump on lihonut viime vuodesta, ja hän painaa tällä hetkellä 110 kilogrammaa. Viime vuonna Trump painoi noin 108 kiloa. Uutistoimisto AP:n mukaan Trumpin painoindeksi on nyt 30,4. Tämä luokitellaan merkittäväksi lihavuudeksi.
 Myös Trumpin leposyke on noussut ja hänen kolesterolilääkitysannostustaan on jouduttu nostamaan. Trumpin leposyke on tällä hetkellä 70 lyöntiä minuutissa. Viime vuonna se oli 68 lyöntiä minuutissa.
 Maksa, haima ja kilpirauhanen toimivat presidentillä normaalisti.
 Trump kävi tarkastuksessa viime viikolla ja se kesti noin neljä tuntia.
 72-vuotias Trump tunnetaan pikaruoan ystävänä eikä hän juurikaan harrasta liikuntaa. Toisaalta Trump ei tupakoi eikä juo lainkaan alkoholia. Trump on sanonut, ettei hän koskaan ole juonut edes yhtä olutta.
 Presidentti on kuvaillut, että hänen pääasiallinen liikuntaharrastuksensa on kävellä ympäri Valkoista taloa ja seistä julkisissa tilaisuuksissa. Trump on tosin viime aikoina ollut hieman aktiivisempi golfin pelaaja.

Trumpin lääkärintarkastuksen tulokset julkaistiin: presidentti on lihava


Summary: 94-vuotiaat Eila ja Hemmi Jaara ovat umpirakastuneita ja vastanaineita. Pariskunnan elo Yli-Iissä on täynnä huumoria ja hellyyttä.

Hemmi  ja  Eila Jaara  katsovat toisiaan kiinteästi silmiin. 94-vuotias Hemmi kurkottaa antamaan samanikäiselle vaimolleen pitkän suudelman.
 Niin pitkän, että tekee mieli kääntää pää pois. Tuntuu kiusalliselta todistaa vieressä näin intiimiä hetkeä.
 Jos Hemmin niskat eivät olisi niin juntturassa, hän kahmaisisi kuulemma Eilan vielä paremmin kainaloon.
 – Hemmi on hyvä huolehtimaan, 94-vuotias Eila lausuu vienosti, kun monen sekunnin mittainen muisku on ohitse.
 Eila katsoo rakastavasti vieressään istuvaa aviomiestään.
 – Kyllä kai minä parhaani olen tehnyt, Hemmi sanoo hartioitaan kohauttaen ja väläyttää vaimolle valoisan hymyn.
 Eila ja Hemmi Jaara asuvat paritalon puolikkaassa Yli-Iissä. Aki Lahtinen / Yle
 Eila luopui kilpakosijasta
 Hemmi ja Eila ovat syntyneet tismalleen samana päivänä, 7. marraskuuta 1924.
 Vaikka he ovat asuneet koko elämänsä samoilla seuduilla, Eila Kuivaniemellä ja Hemmi Iissä, heidän tiensä kohtasivat vasta 90-vuotiaina.
 Seniori-illan kahvipöydässä Hemmi istahti Eilan viereen ja ihastui välittömästi.
 Kun selvisi, että Eilalla on vieläpä sama syntymäpäivä, Hemmi ajatteli, että kohtalolla on oltava näppinsä pelissä.
 Hemmi rustasi Eilalle puhelinnumeronsa ja pyysi tätä soittamaan hänelle.
 – Sitä soittoa ei kuulunut seuraavana päivänä, eikä sitä seuraavana eikä vielä sitä seuraavanakaan, Hemmi muistelee.
 Silloin Hemmi päätti hieman avittaa kohtaloa ja selvitti numerotiedustelusta Eilan numeron.
 Langan päässä Eila vastasi ujona. Hänellä oli ollut vähän kaikenlaista, vaikka olihan seniori-illan uusi tuttavuus toki mielessä ollut.
 Kun kävi ilmi, että “vähän kaikenlaista” tarkoitti toista miestä, Hemmi oli valmis luopumaan orastavasta rakkaudestaan.
 Eila sen sijaan oli ennättänyt kiinnostua Hemmistä tositarkoituksella, ja toinen mies sai mennä menojaan.
 – Ajattelin, että minä en tarvitse kilpakosijaa enää, Eila sanoo nyt pariskunnan yhteisessä kodissa Yli-Iissä.
 Eila Jaara asteli ensimmäisen kerran avioon 91-vuotiaana elämänsä rakkauden kanssa. Tuija Järvelä-Uusitalo
 “Ensimmäinen täysi rakkaus”
 Reilu kaksi vuotta sitten Yli-Iin kirkko oli täynnä väkeä, kun Eila ja Hemmi lupautuivat toisilleen loppuelämäksi.
 Päivää ennen pariskunnan 92-vuotissyntymäpäivää järjestetty hääjuhla keräsi sukulaiset ja kyläläiset koolle.
 Onnittelujono oli niin pitkä, ettei Eila jaksanut seistä koko aikaa. Kun hänelle tuotiin tuoli, hän tarrasi tuoretta aviomiestään kädestä.
 Vaikka väsytti, Eila ei olisi voinut olla onnellisempi. Vieressä seisoi hänen elämänsä rakkaus.
 Eilan aikaisemmat suhteet eivät olleet johtaneet avioliittoon, ja nyt hän hän oli vihdoin astellut vihille.
 Hemmillä sen sijaan oli jo entuudestaan takanaan pitkä, monen vuosikymmenen mittainen avioliitto, josta hänellä on 12 lasta.
 Ennen Eilan tapaamista Hemmi oli ollut jo muutaman vuoden leskenä. Edellinen vaimo sairasti pitkään ennen kuolemaansa.
 – Minusta tuntuu, että tämä on aivan ensimmäinen täysi rakkaus, Hemmi kuvailee tunteitaan Eilaa kohtaan.
 Rollaattori ja rakas aviomies Hemmi tukevat Eila Jaaran kulkemista kotosalla. Aki Lahtinen / Yle
 “Tulehan kultsi!”
 Pariskunnan elo paritalon puolikkaassa on leppoisaa. Pihalle ei enää juurikaan poistuta, ellei taksi hae sairaalareissulle. Välillä Hemmi tosin kipaisee tien toiselle puolelle apteekkiin.
 Eilaa ei oikein sovi jättää yksin kotiin. Hän tarvitsee jatkuvasti Hemmin tukea liikkumisessa.
 “Tulehan kultsi!” Hemmi huikkaa vaimolleen. Tavallisesti Eila on  rakas , mutta joskus tekee mieli leikitellä.
 Nyt on aika leikata kynnet. Hemmi auttaa Eilaa tarraamaan rollaattorin kahvoista kiinni ja taluttaa tämän kylpyhuoneeseen.
 Käsienpesualtaan vieressä kynsileikkurit odottavat. Hemmi leikkaa Eilan kynnet huolellisesti ja taluttaa tämän takaisin keittiön pöydän ääreen.
 Hemmin kosketus on hento ja katse täynnä hellyyttä, kun hän silittää rauhallisesti rakkaansa kättä.
 Palattuaan keittiöön hän huomaa, että että vasemman käden kynnet unohtuivat leikata. Kumpaakin naurattaa. Ei muuta kuin uudestaan vessaan.
 – Ei sen tarvitse olla kovin kummoinen asia, niin meitä naurattaa, Hemmi kuvailee pariskunnan yhteistä huumoria.
 Katso Perjantai-dokkari 91-vuotiaina vihille Areenassa.
 Lue myös:
 Parisuhde takaa useimmille onnen
 Rakastuminen on aivoille kuin huumetta
 Vanhusten seksuaalisuus on yhä tabu

Eila ja Hemmi Jaara tapasivat ja rakastuivat vasta 90-vuotiaina – Parilla jopa sama syntymäpäivä: “Ensimmäinen täysi rakkaus”


Summary: Egypti on tekemässä perustuslakiinsa muutoksia, jotka vahvistavat presidentin valtaa.

Miltä kuulostaisi erillinen perustuslain lupa pysyä presidenttinä vielä 15 vuotta jo noin 4,5 vuotta kestäneen kauden päälle?
 Tällaisen luvan voi saada Egyptin presidentti, entinen kenraali  Abdel Fattah al-Sisi .
 Egyptin parlamentti hyväksyi torstaina selvin lukemin perustuslakia muuttavan paketin. Siinä on mukana muutos, jonka myötä Sisi voisi pysyä vallassa vuoteen 2034 – siis vielä yli kaksi suomalaisen presidentin kautta.
 Pakettia kannatti 485 parlamentin 596 jäsenestä.
 Sisi valittiin presidentiksi ensimmäistä kertaa 2014 ja uudelleen viime vuonna. Hänen toinen kautensa päättyy vuonna 2022.
 Presidentti Abdel Fattah al-Sisi puhui Afrikan unionin kokouksessa Addis Abebassa maanantaina. EPA
 Presidentin kausien pidentäminen on osa pakettia, joka vahvistaa armeijan asemaa maan politiikassa. Lopullinen muutos pitää hyväksyttää kansanäänestyksessä.
 Lakimuutokset menevät vielä toiseen parlamentin äänestykseen ennen kansanäänestystä. Sitä on suunniteltu toukokuuksi.
 Teknisesti ottaen perustuslaissa ei sallita yli kahta presidenttikautta, vaan muutetaan presidentin kaudet neljävuotisista kuusivuotisiksi. Mukana on kuitenkin kohta, joka mahdollistaisi nimenomaan Sisin hakeutuvan useammalle kaudelle.
 Kriitikoiden mielestä itsevaltaisuus tekee paluuta
 Vastustajien mukaan muutokset uhkaavat palauttaa maahan autoritäärisen hallinnon kahdeksan vuotta sen jälkeen, kun demokratiaa vaativa liike kaatoi  Hosni Mubarakin  hallinnon.
 Sisi johti Egyptin ensimmäisen vapaissa vaaleissa valitun, mutta mielipiteitä jakaneen islamistipresidentti  Mohammed Mursin  syrjäyttämistä.
 Kritiikkiä perustuslakimuutoksia kohtaan on esittänyt esimerkiksi ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch.
 Ihmisoikeusjärjestö  Amnesty Internationalin mukaan  sananvapaus on Egyptissä nyt heikoimmalla tolalla vuosiin.

Egyptin poliitikot tahtovat, että al-Sisi voi pysyä vallassa vuoteen 2034


Summary: Patria on supistanut tuotantoa jo aiemmin konetyypin epävarman tulevaisuuden takia.

Lentokonevalmistaja Airbusin päätös lopettaa maailman suurimman matkustajakoneen tuotanto heijastuu Keski-Suomeen asti. A380-koneen jarrutukseen käytettävät spoilerit nimittäin valmistaa puolustusvälinekonserni Patria.
 Jämsän Hallista on toimitettu osia Airbusille vuodesta 2004 lähtien, mutta viime vuosina tuotanto on pudonnut Patrian mukaan noin viidesosaan aiemmasta epävarman jatkon takia.
 Patrian Aerostructures-yksikön liiketoimintajohtajan  Petri Hepolan  mukaan A380-osat eivät ole taloudellisesti kovin merkittävä osa yhtiön toimintaa. Hepolan mukaan kyse on noin 10 prosentista Aerostructuresin liikevaihtoa. Aerostructures puolestaan vastaa tällä hetkellä viittä prosenttia koko Patrian liikevaihdosta.
 – Nyt ruvetaan Airbusin kanssa selvittelemään, mitä tämä tarkoittaa ja kuinka pitkään tuotanto jatkuu. Meillä on ratkottavana myös varaosien valmistuskyvyt 20–30 vuodeksi. Spoilereita tekee täysipäiväisesti seitsemän henkilöä, joille katsotaan nyt uusia tehtäviä. Kun toiselta puolelta lähtee, niin toiselle puolelle tulee lisää, Hepola sanoo.
 Jämsässä tehdään osia myös Airbusin muihin malleihin
 A380:lle viimeisen iskun antanut Emirates-lentoyhtiö on nimittäin tilannut kymmeniä Airbusin A330- ja A350-koneita, joita varten Jämsässä tehdään pyrstön osia. Patria valmistaa osia myös A320-matkustajakoneisiin sekä A400M-sotilaskoneisiin.
 Hepola harmittelee kuitenkin A380:n tuotannon lopettamista. Patria panosti hänen mukaansa merkittävästi vuosia uuteen osaamiseen, jolle ei nyt ole suoraa uutta käyttöä.
 – Oli hieno teknologinen ajatus kehittää tämäntyyppinen kone. Mutta viime vuosikymmenen lopulla ja tämän alussa kaksimoottoriset koneet ajoivat taloudellisessa mielessä nelimoottoristen ohi. Airbusin arvaus tulevaisuudesta näyttää osoittautuneen vääräksi, Hepola pohtii.
 Lue lisää:
 Analyysi: Miksi Airbus lopettaa ilmojen superjumbon A380:n valmistamisen?
 Airbus lopettaa A380-superjumbojen valmistuksen
 Patrian yt:t päättyivät: Noin 130 ihmistä lomautetaan, useita irtisanotaan
 Patrian yt:t päättyivät: Aerostructures-yksikkö vähentää seitsemän ja lomauttaa enimmillään 40 henkilöä
 Patria alkaa valmistaa Airbus A320:n osia – "Sopimuksen arvo kymmeniä miljoonia dollareita"  6.10.2016
 Patrialle yli 2,5 miljardin markan tilaussopimus  16.9.2001

Superjumbon siiven osia tehdään Jämsässä – Patria: Airbusin arvaus tulevaisuudesta näyttää osoittautuneen vääräksi


Summary: Perinteikäs suomalaisyhtiö on noussut väistyvän toimitusjohtajan Jukka Moision aikana alallaan maailman kärkeen.

Suomalaisella pakkausvalmistajalla Huhtamäellä menee lujaa.
 Huhtamäen valmistamiin pahvikuppeihin on jo pitkään voinut törmätä missä päin maailmaa tahansa. 2010-luvulla yhtiö on keskittänyt tuotantonsa yhä enemmän paperi- ja kartonkiin, kuten jäätelö-, kananmuna- ja pikaruokapakkauksiin.
 Maailmalla kulovalkean tavoin leviävä muovikammo on sinetöinyt sen, että yhtiö on osunut strategiallaan kultasuoneen.
 Tämän viikon alussa uutisoitiin, että Huhtamäki alkaa toimittaa paperipillejä pikaruokajätti McDonald'sin Euroopan-ravintoloihin. McDonald's on Huhtamäen suurin ja pitkäaikainen asiakas, ja ilmoitti viime kesänä luopuvansa muovipillien käytöstä.
 Myös kotimainen pikaruokayhtiö Hesburger on luopumassa muovipilleistä, ja Huhtamäki toimittaa pillit myös sille.
 Yhtiöllä menee taloudellisesti erinomaisesti.
 Tänään julkistetun vuoden 2018 tuloksen mukaan viime vuoden viimeinen vuosineljännes oli Huhtamäelle liikevaihdolla ja liikevaihdon kasvulla mitattuina historian vahvin. Yhtiö teki 3,1 miljardin euron liikevaihdolla 250 miljoonaa euroa voittoa.
 Yhtiön pörssikurssi ampaisi tulosjulkistuksen jälkeen kahdeksan prosentin nousuun.
 Toimitusjohtaja Moision luomus
 Torstain tulosjulkistus Espoon-pääkonttorissa oli toimitusjohtaja  Jukka Moisiolle  toiseksi viimeinen info Huhtamäen peräsimessä.
 57-vuotias Moisio jättää tehtävänsä huhtikuussa. Tilalle tulee toisen pakkausvalmistajan Tetra Pakin Euroopan ja Keski-Aasian johtaja  Charles Héaulmé , 52.
 Moision tullessa Huhtamäen johtoon yhtiön kierre oli laskeva, ja edellinen toimitusjohtaja oli saanut potkut. Moision aikana kurssi on kääntynyt täysin. Yhtiön markkina-arvo on noussut runsaasta 400 miljoonasta eurosta yli 3 miljardiin euroon. Huhtamäki on ollut raudanluja sijoituskohde: vuosina 2008–2017 sen osakkeen keskimääräinen vuosituotto oli peräti 24 prosenttia.
 – Kymmenen vuotta sitten muovi oli meillä pääasiallinen raaka-aine, mutta tänä päivänä muovia pyritään kaikin voimin korvaamaan. On tapahtunut selvä käänne, Moisio sanoo.
 Pian satavuotias yhtiö Huhtamäki perustettiin Kokkolassa makeistehtaana vuonna 1920, eli se täyttää ensi vuonna sata vuotta. Yhtiö yhdistyi 1931 toisen makeistehtaan Hellaksen kanssa ja laajensi toimintaansa muihin elintarvikkeisiin, lääkkeisiin ja pakkauksiin. Se luopui 1990-luvulla muun muassa Marlista, Jalostajasta, Leafistä ja Leiraksesta, ja alkoi keskittyä pakkauksiin. Huhtamäki toimii 34 maassa, ja sillä on 78 tuotantolaitosta ja 18 000 työntekijää. Lähes puolet tuotantolaitoksista tuottaa tarvikkeita sen suurimmalle asiakkaalle, McDonald'sille.
 Nyt muovi on raaka-aineena enää noin kolmasosassa Huhtamäen tuotteista, jotka ovat lähinnä elintarvike- ja kuluttajapakkauksia. Muovista alkoi tulla "pahis" vasta pari vuotta sitten.
 – Asiakkaiden kanssa puhutaan nyt tosi paljon roadmapeista, siitä miten siirrytään uusiutuvista materiaaleista tehtäviin pakkauksiin, Moisio sanoo.
 Barrier ratkaisee, ja siinä muovi on vielä vahva
 Hyvä, Huhtamäki on alallaan maailman kärjessä. Mikä on laajemmin ajatellen suomalaisyritysten asema muovisodassa?
 Lupaava, sanoo teknologian tutkimuskeskus VTT:n tutkimusprofessori  Ali Harlin .
 – Meillä on monia mahdollisuuksia, koska me painotamme pitkälle kierrätettävää ja uusiutuvaa materiaalia. Meillä on useita mahdollisuuksia voittaa peli.
 Elintarvikepakkauksista lähes kaikki ovat vielä muovia. Pekka Tynell / Yle
 Muovin korvaamisessa on kuitenkin rajansa. Kaiken a ja o ovat niin sanotut  barrier-ominaisuudet , eli miten hyvin pakkaus pitää ilmaa ja rasvaa sisällään. Ja niissä muovi on vielä monesti korvaamaton.
 – Tämä tulee vastaan, kun ruvetaan etsimään pitempää kestoikää, tai sitä ettei pakkaukseen pääse ilmaa tai että sen pitäisi pitää kosteutta. Nämä ovat muovinomaisia ominaisuuksia, Harlin sanoo.
 Helpointa muovin korvaaminen on tuoretuotteissa, jotka kulutetaan nopeasti. Mutta maailmantalous rakentuu pitkille toimitusketjuille.
 Lisäksi muovilla on tärkeä roolinsa tuhlailukulttuurin eli ruokahävikin kitkemisessä, Huhtamäen Moisio huomauttaa. Ruokahävikki aiheuttaa YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n mukaan kahdeksan prosenttia maailman kasvihuonepäästöistä.
 – Muovista on tullut jonkinlainen yleispahis, ja se ei ole ihan sitä mitä muovi ansaitsee. Muovista pitää tehdä parempi yhteiskunnallinen tuote, Moisio sanoo.
 Henkilökohtaiset pakkaukset tulevat
 Vieläkö Huhtamäki pystyy parantamaan juoksuaan?
 Kaikki edellytykset on olemassa, sillä yhtiöllä on muihin nähden etumatkaa ja muovin korvaaminen on vasta alussa.
 Yhtiöllä on hihassaan muun muassa kompostoituva Fresh-pakkaus, jolla on tarkoitus korvata valmisruokien mustia muovipakkauksia. Muitakin Freshin tai paperipillien kaltaisia tuotteita on suunnitteilla tai jo tuotannossa, Moisio sanoo. Esimerkiksi pahvikuppien muovikansille pyritään markkinoilla löytämään korvaaja niin pian kuin mahdollista.
 – Yksi suunta on pakkausten personalisointi eli henkilökohtaistaminen, että ne tulevat juuri sinulle tai minulle. Uskon, että pakkaukset tulevat olemaan merkittävässä roolissa brändituotteiden myynnissä, Moisio sanoo.
 Uuden toimitusjohtajan aika Huhtamäessä alkaa 26. huhtikuuta. Moisio ei ole vielä kertonut, mitä aikoo tehdä seuraavaksi.
 Korjaus 18.21: Kyseessä oli Jukka Moision toiseksi viimeinen vuosineljännesraportti, ei viimeinen.

Muovin korvaaminen sataa suomalaisyhtiön laariin – pahvimukeista tutun Huhtamäen arvo on moninkertaistunut ja McDonald's on sen suurin asiakas


Summary: Helsingin käräjäoikeuden mukaan pankeilla oli vaara joutua Yhdysvaltain pakotelistalle.

Helsingin käräjäoikeus on hylännyt venäläisliikemies  Boris Rotenbergin  nostaman kanteen kolmea pankkia vastaan.
 Nordea, Danske Bank ja Osuuspankki olivat kieltäytyneet välittämästä Rotenbergin maksuja vedoten rahanpesulakiin ja vaaraan joutua itse Yhdysvaltain pakotelistalle.
 Rotenberg puolestaan vaati viime vuoden lokakuun alussa jättämässään kanteessa, että käräjäoikeus velvoittaisi sakon uhalla pankkeja välittämään hänen maksujaan.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  lähipiiriin kuuluvalla liikemies Boris Rotenbergilla on myös Suomen kansalaisuus. Yhdysvallat on Ukrainan kriisin alettua asettanut pakotteita useita venäläisiä vastaan, myös Rotenbergiä.
 Rotenberg ei ole eurooppalaisilla pakotelistoilla, mutta kiistassa on kyse siitä, että eurooppalaisten pankkien pitää noudattaa Yhdysvaltojen asettamia, yksityishenkilöihin kohdistuvia pakotteita, jos ne haluavat jatkaa yhteistyötä amerikkalaispankkien kanssa.
 Nordea: Rahanpesu voi olla mahdollista
 Käräjäoikeudelle toimittamassa vastauksessaan Nordea toteaa muun muassa, että myös rahanpesun riski on ollut olemassa, jos Nordea olisi välittänyt Rotenbergin Handelsbankenin tililtä maksamia laskuja.
 "Hakijan haastehakemuksessa on selostettu, että hän tiliä avatessaan talletti sinne käteisenä 50.000 euroa, jonka Handelsbanken otti vastaan "mitään siitä kyselemättä ja sitä mitenkään kommentoimatta". Jos väite on tosi, ei käytettyjen varojen alkuperää ole selvitetty", Nordean vastauksessa käräjäoikeudelle todetaan.
 Käräjäoikeus puolestaan katsoo, että pankkien yhteistoiminnasta Rotenbergin kanssa voisi syntyä tilanne, joka veisi pankit pakotelistalle.
 "Yleisesti on tiedossa, että pakotelistalla olevien tahojen kanssa asioiminen voi johtaa taloudellisiin seuraamuksiin, myös niiden osalta jotka eivät itse ole olleet pakotelistalla ja että seuraamukset voivat olla taloudellisesti vakaviakin", päätöksessä perustellaan.
 Käräjäoikeus: Pankkien toiminnasta ei suurta haittaa
 Rotenbergin maksut kohdistuivat tavanomaisiin arjen maksuihin, ja niiden maksamatta jättämisen seuraukset hänelle ovat käräjäoikeuden mukaan pankeille mahdollisesti koituvaa haittaa huomattavasti pienemmät.
 "Vahinko mikä näiden maksujen estymisestä voi aiheutua on lähinnä luottotietojen menetys ja erilaisten omaisuuden ylläpitoon liittyvien asioiden hoitamisen vaikeutuminen. Kun hakija on ilmoituksensa mukaan miljardööri, näillä asioilla ei hänen taloutensa kannalta tai muutoinkaan voida katsoa olevan merkittävää vaikutusta hänen olosuhteisiinsa", käräjäoikeus toteaa.
 Lue myös:
 Danske Bank, Nordea ja Handelsbanken vahvistavat: liikemies Rotenberg nostanut oikeusjutun pankkeja vastaan

Liikemies Boris Rotenberg hävisi oikeusjutun Nordeaa, Danske Bankia ja OP Yrityspankkia vastaan


Summary: Lauantaina avattavan akvaariotalo Maretariumin remontti Kotkassa on kestänyt jo puolitoista kuukautta aiottua pidempään.

Tästä on kyse Akvaariotalo Maretariumin remontti Kotkassa alkoi marraskuussa. Suuri Itämeri-allas kuitenkin vuotaa, eikä vuotokohtaa ole vielä paikannettu. Brittiläiset asiantuntijat palaavat jatkamaanaltaan korjaustöitä sunnuntaina. Remontti on venynyt jo noin puolellatoista kuukaudella. Talo avataan yleisölle lauantaina, mutta Itämeriallas pysyy toistaiseksi tyhjänä.
 Melkein kaikki on valmista. Suomalaisia kaloja esittelevän akvaariotalo Maretariumin sisääntuloaula ja myymälä on uusittu, ja taloon on rakennettu kokonaan uusia altaita.
 – Olen varma, että nieriäaltaasta tulee uusi suosikki. Siinä on kaksi kupolia ja kaloja pääsee näkemään alapuolelta, sanoo Maretariumin toimitusjohtaja  Sari Saukkonen .
 Vieraslaji aurinkoahven on saanut sekin uuden, erillisessä vedenpuhdistuskierrossa olevan altaan. Se halutaan pitää erillään muista kaloista, koska se esimerkiksi syö niiden mätiä.
 Myös Maretariumin ylpeys, valtava Itämeri-allas, on saanut uuden sisustuksen. Se on Suomen suurin akvaarioallas – tuplasti isompi kuin Helsingin Sealifen valtameriallas. Sinne mahtuu 500 000 litraa vettä. Nyt altaaseen on rakennettu vanhan hylyn keula.
 Itämeri-allas on sisustettu uudelleen. Altaasen on rakennettu pala vanhaa hylkyä. Miina Sillanpää / Yle
 – Aika monia kiinnostaa varmasti nähdä allas tyhjänäkin. Ilman vettä ymmärtää sen valtavan tilavuuden. Sisäläpimittaakin on 10 metriä, Saukkonen toteaa.
 Itämeri-allas pysyy tyhjänä, koska  sen vuotokohtaa ei ole vieläkään löytynyt . Sen vuoksi Maretariumin pääsylippuhinnat putoavat puoleen.
 Korjaustyöt venyvät
 Kotkassa sijaitsevan akvaariotalo Maretariumin suuren Itämeri-altaan ongelmat ovat yhä mysteeri. Allas vuotaa, eikä esimerkiksi silikonisaumojen uusiminen ole toistaiseksi tiivistänyt allasta tarpeeksi. Sitä on yritetty täyttää jo kahdesti. Vuotokohtaa ei ole vieläkään löytynyt.
 Talon remontti alkoi marraskuun alussa. Sen aikana Itämeri-altaan sisustus muutettiin kokonaan, sen ikkunoiden silikonisaumat uusittiin ja altaan pohjalle rakennettiin uusi suodatinpatja. Lisäksi lasikuituvuorausta uusittiin siltä osin kuin se oli huonokuntoinen.
 Itämeri-altaan remontin vuoksi yksi akvaariotalo Maretariumin vetonauloista on poissa. Normaalisti kävijät pääsisivät seuraamaan muun muassa kalojen ruokintasukelluksia. Miina Sillanpää / Yle
 Tavoite oli saada työt valmiiksi joulukuun loppuun mennessä.
 – Jouluaaton aattona lähdettiin täyttämään allasta ja silloin ilmeni katastrofi. Yksi akvaristeistamme oli täällä jopa jouluaaton ja -päivän välisen yönä hoitamassa näitä vuotoja. Tämä on ollut meille raskasta, Saukkonen kertaa.
 Tammikuussa allasta korjaamaan matkusti englantilaisia remontoijia, jotka ovat maailman johtavia asiantuntijoita akvaarioalalla. Aquarium Technology Limited -yritys on vastannut altaan remontista.
 Kun vettä päästiin tammikuun lopulla jälleen laskemaan altaaseen, paljastui, että vuotoja on edelleen.
 Lipputulot sivu suun
 Ylimääräisten korjaustöiden kulut maksaa allasurakoitsija, mutta Maretariumille tulee takkiin muun muassa menetetyistä pääsymaksutuloista.
 – Olemme menettäneet pääsylippu- ja opastustuloja sekä myymälän tuottoja. Nettona tammikuun osalta se on noin 20 000 euroa. Sitä yritetään loppuvuoden aikana kiriä kiinni, toimitusjohtaja Sari Saukkonen sanoo.
 Samaan aikaan vuokra- ja käyttökulut ovat juosseet.
 Akvaariotalossa Kotkassa esitellään Suomen kalalajeja. Miina Sillanpää / Yle
 Brittiläisen allasurakoitsijan ATL:n työntekijät saapuvat jälleen ensi sunnuntaina selvittämään sitä, miksi ja mistä allas vuotaa.
 Akvaariotalon avaaminen Suomen vesissä uivista kaloista kiinnostuneille on venynyt remontin vuoksi jo puolitoista kuukautta. ATL:n työntekijät ovat olleet sidottuna muille akvaariotyömaille muun muassa Islannissa, Ranskassa, Englannissa ja Yhdysvalloissa.
 Maretarium on kuitenkin nyt päätetty avata, koska alkavat hiihtolomat ovat yksi sesonki.
 Osa Itämeri-altaassa normaalisti polskivista kaloista on siirretty nähtäville muihin altaisiin.
 – Nyt on selvää, että allas pitää käydä hyvin perusteellisesti läpi. ATL:n ryhmällä on tarkka työsuunnitelma, miten etsiä näitä ongelmapaikkoja. Me joudumme seuraamaan sivusta ja toivomaan, että työt etenisivät ripeästi.
 Toimitusjohtajan varovainen arvio on, että allas saataisiin käyttöön aikaisintaan kuukauden kuluttua.
 Itämeri-allas on saanut väliaikaisen katon, jotta remonttia voidaan tehdä lämpimässä. Miina Sillanpää / Yle

Suomen suurimmasta akvaarioaltaasta on etsitty reikää jo kaksi kuukautta – brittiläiset huippuasiantuntijatkaan eivät löydä


Summary: Yhdysvallat lupaa toimia jatkossakin yhdessä liittolaisten kanssa esimerkiksi Afganistanissa. Jussi Niinistö heitti puolestaan jäähyväiset Natolle.

Yhdysvaltain virkaatekevä puolustusministeri  Patrick Shanahan  toi suhteellisen sovinnollisen viestin Washingtonista Naton ministerikokoukseen Brysseliin.
 Shanahan vakuutti, että Yhdysvallat ei muuta sotilaallista lähestymistapaansa sen enempää Afganistanissa kuin Venäjän suhteenkaan konsultoimatta ensin liittolaisiaan.
 – Yhdysvallat on sitoutunut Natoon. Meillä on rautainen sitoumus viidenteen artiklaan, Shanahan sanoi viitaten Naton peruskirjan yhteispuolustusta koskevaan pykälään.
 Hän luonnehti toistuvasti Naton puolustusministerien kokoonpanoa "perhekokoukseksi" ja kehui liittolaisten tukea esimerkiksi Yhdysvaltain ja Venäjän kiistassa keskimatkan ydinohjuksia säätelevän INF-sopimuksen kohtalosta.
 Kokous oli ensimmäinen laatuaan sen jälkeen kun edellinen puolustusministeri  James Mattis  oli eronnut tehtävästään hänen ja presidentti  Donald Trumpin  välisten erimielisyyksien takia.
 Eurooppamielisenä pidetty Mattis oli vastustanut Trumpin poukkoilevaa linjaa suhteessa liittolaisiin ja Natoon, jonka merkitystä Trump puheenvuoroissaan kyseenalaisti.
 Mattisin tehtävää hoitaa nyt virkaatekevänä ministerinä Shanahan, joka työskenteli aiemmin lentokonevalmistaja Boeingilla ja viimeksi varapuolustusministerinä. On mahdollista, että hän jää virkaansa pysyvästi.
 Kovistelu tuonut rahaa
 Brysselissä Shanahanille esiteltiin lukuja, joiden mukaan Yhdysvaltain ulkopuoliset Nato-maat aikovat lisätä puolustusmenojaan sadalla miljardilla dollarilla vuoteen 2020 mennessä. Yhdysvallat on toistuvasti perännyt menojen kasvattamista.
 – Kuka olisi uskonut, että saamme sata miljardia dollaria lisää, Shanahan kehui, mutta totesi, että tämä ei vielä riitä.
 Esimerkiksi Saksan suunnitelmat kasvattavat puolustusmenoja 30 miljardilla dollarilla, mutta niiden osuus bruttokansantuotteesta kasvaa silti vain 1,5 prosenttiin, kun Natossa sovittu tavoite on kaksi prosenttia.
 – Prosentin pitää olla korkeampi. Uhkakuvat edellyttävät isompaa satsausta, Shanahan sanoi.
 Yhdysvallat on ilmoittanut vetäytyvänsä Syyriasta, ja myös Afganistanin-operaation jatko on epäselvä. Yhdysvallat on edennyt varsin pitkälle rauhanneuvotteluissa Afganistanin taliban-järjestön kanssa.
 Presidentti Trump on ilmoittanut vetävänsä kaikki Yhdysvaltain joukot Afganistanista jos neuvottelut johtavat tulokseen. Puolet Naton Afganistanissa toimivan Resolute Support -operaation 16 000 sotilaasta on amerikkalaisia.
 Shanahan vakuutti, että joukkoja ei vedetä ilman että eurooppalaisia konsultoidaan. Afganistanin ensimmäinen Nato-operaatio alkoi vuonna 2001 New Yorkin ja Washingtonin terrori-iskujen jälkeen.
 – Me menimme Afganistaniin yhdessä. Teemme päätökset joukkojemme sijoittelusta yhdessä, sanoi Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg .
 Suomella on Afganistanissa 30 hengen kriisinhallintajoukko, jonka vahvuus on päätetty kasvattaa 60:een.
 - On hyvä lähtökohta, että mitään ikuisuusoperaatiota ei olla perustamassa. Kyllä siellä toivotaan kehitystä tapahtuvan, sanoi puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.).
 Niinistön viimeinen Nato-kokous
 Niinistö oli Suomen edustajana mukana ministerikokouksen osiossa, joka käsitteli Naton ja EU:n yhteistyötä puolustusasioissa.
 Hän on ilmeisesti eniten aikaa Natossa viettänyt suomalaisministeri, sillä Niinistön kaudella Suomi on ollut Naton kumppanimaana mukana kaikissa puolustusministerikokouksissa.
 Niinistön mukaan ministerikausi on muuttanut hänen suhtautumistaan eurooppalaiseen yhteistyöhön myönteisemmäksi. Krimin valtauksen jälkeen hän on ollut sitä mieltä, että Venäjän rajavaltion on hyvä olla joko EU:ssa tai Natossa.
 Naton päämajassa käynnit eivät kuitenkaan ole kääntäneet häntä jäsenyyden kannattajaksi.
 – Joko EU:n tai Naton jäsenyys on Suomelle perusteltua ylläpitää. Ja tällä hetkellä tilanne on se, että Suomi on EU:n jäsen ja tekee kumppanuusyhteistyötä Naton kanssa, Niinistö sanoi, ja totesi että enemmistö suomalaisista vastustaa jäsenyyttä sotilasliitossa.
 Yhdysvaltain ja Venäjän sanoutuminen irti INF-sopimuksesta on aiheuttanut Euroopassa huolta uudesta varustelukierteestä Euroopan maaperällä. Sopimus on kieltänyt ydinohjukset, joiden kantomatka on 500 – 5 500 kilometriä.
 Niinistön mukaan sopimuksen lopullinen kaatuminen ei suoraan vaikuttaisi Suomen ratkaisuihin. Yhdysvallat on ilmoittanut, että se ei aio sopimuksen raukeamisesta huolimatta tuoda uusia ohjuksia Eurooppaan, mutta varustelua ei voida ministerin mukaan sulkea pois.
 – Yhtenä mahdollisuutena on, että tässä palataan kylmän sodan aikaiseen varustelukierreilmiöön. Sen kilpailun Yhdysvallat tulee voittamaan. Kun katsotaan puolustusbudjettien suuruutta, eihän siinä ole Venäjällä sanan sijaa, Niinistö sanoi.

Trumpin uusi puolustusministeri Natossa: Kehui "perhekokouksen" tunnelmaa, peräsi lisää rahaa


Summary: Bellingcatin mukaan Venäjän viranomaiset ovat pyrkineet poistamaan kaikki julkiset tiedot epäillyistä.

Kansalaisjournalistiryhmä Bellingcat sanoo tunnistaneensa entisen venäläisen kaksoisagentin  Sergei Skripalin  ja tämän tyttären myrkytykseen linkitetyn venäläisen "Sergei Fedotovin".
 Bellingcat kertoi torstaina sekä Twitter-tilillään että  verkkosivullaan , että Venäjän sotilastiedustelun GRU:n vanhempi virkamies on oikealta nimeltään  Denis Sergeev .
 Bellingcatin mukaan Venäjän viranomaiset ovat pyrkineet poistamaan kaikki julkiset tiedot sekä Sergeevistä että kahdesta muusta epäillystä,  Aleksandr Mishkinistä  ja  Anatoli Tshepigasta .
 Bellingcatin jo aiemmin julkaiseman selvityksen mukaan "Fedotov" oli Britanniassa, kun Skripalit myrkytettiin sekä Bulgariassa silloin, kun bulgarialainen yrittäjä  Emilian Gebrev  ja tämän poika sairastuivat vakavasti saatuaan myrkytyksen tunnistamattomasta aineesta vuonna 2015.

Bellingcat: Kolmas Skripaleiden myrkyttämisestä epäilty tunnistettu