Summary: Ateenassa elelee tiettävästi maailman ainoa haukka, joka koulutettu hyökkäämään droonien kimppuun.

Kuusivuotias punapyrstöhaukka Zina on saanut nimensä soturiprinsessa Xenalta. Amerikkalaisessa tv-sarjassa seikkaillut Xena taisteli vihollisia vastaan muinaista Kreikkaa muistuttavassa mielikuvitusmaailmassa.
 Kuten Xena, myös sen kreikankielinen kaima Zina taistelee hyvien puolella. Sen vihollisina ovat ei-toivotut, kauko-ohjattavat pienoishelikopterit.
 Zina on tiettävästi ainoa haukka maailmassa, joka osaa siepata ilmasta drooneja ja tuoda ne maahan.
 Marraskuisena sunnuntaina Zinan voi tavata kasvitieteellisessä puutarhassa Ateenan länsipuolella. Lintu näyttää kouluttajansa, moottoripyöräpoliisi  Stavros Athanasioun  käsivarrella juuri niin sopusuhtaiselta kuin ihanneurheilija  Platonin  kuvauksissa.
 Zina Stavros Athanasioun kädellä. Sara Saure
 Zina antaa ihmisten silittää silkkistä höyhenistöään, mutta samalla sen haukankatse rekisteröi ympäristöstä kaiken. Yksi haukkojen valteista on juuri niiden teleskooppinen näkö, joka auttaa myös miehittämättömien lennokkien saalistamisessa.
 Punapyrstöhaukat elävät Pohjois-Amerikassa, mutta Zina on syntynyt haukkatarhassa Koillis-Kreikassa. Sieltä se tuli kolmikuisena kouluttajalleen.
 Stavros Athanasioulla ja Zinalla kemiat selvästi kohtaavat.
 – Vain minä pystyn tulkitsemaan sen vahvaa luonnetta ja kehonkieltä. Ja niin kuin dynaamisissa naisissa usein, myös Zinassa on haasteensa, Stavros Athanasiou kiteyttää.
 Zinan lisäksi Athanasiou kouluttaa  kolmeakymmentä muuta petolintua.
 Petolinnut vetivät Athanasioua puoleensa jo nuorena. Hän hankki niistä tietoa, matkusti maailmalla ja kouluttautui ulkomailla haukanohjaajaksi.
 – Haukankoulutus on taitolaji, ei mikään postimerkkien keräilyyn verrattava harrastus, Athanasiou painottaa.
 GPS-lähettimellä varustettu Zina ei voi hävitä. Näin ei käynyt edes silloin, kun lintu lähti liitelemään kilometrien päähän kouluttajastaan. Sara Saure
 Athanasiou kertoo, että Kreikassa vain haukankouluttajilla on oikeus metsästykseen. Pian haukkametsästyksen odotetaan kuitenkin muuttuvan lailliseksi kaikille ja maassa avataan kenties myös julkinen haukankoulutuksen oppilaitos.
 Kreikka, Norja ja Suomi ovat Euroopassa viimeisiä haukkametsästyksen laillistavia maita.  Omalla metsästyshaukalla on Suomessa voinut metsästää jo aiemminkin.
 Voimassaoleva haukkametsästyskielto  on Kreikassa outo ottaen huomioon, että haukankoulutuksen eurooppalaiset juuret ulottuvat 4 000 vuoden taakse antiikin Kreikkaan.
 Mytologiassa haukka liitettiin Apolloniin ja Zeus kotkaan. Homeros kertoo sotilaiden palanneen Troijan sodasta mukanaan koulutettuja haukkoja. Aristoteles puolestaan kuvailee haukkametsästyksen kulkua Eläinopissa.
 Ensimmäinen eurooppalainen haukkametsästyskoulu toimi Kreikassa, Spartan kilpailijakaupungissa Argoksessa 300-luvulta alkaen.
 Peloponnesoksen niemimaalla sijaitsevasta Argoksen kaupungista on löytynyt jäänteitä huvilasta, jossa toimi Euroopan ensimmäinen haukkametsästyskoulu. Rakennuksen mosaiikkilattiaa koristi haukka-aihe. Sara Saure
 Lähdeteoksiin perehtyneen Stavros Athanasioun mukaan myös  Aleksanteri Suuri  oli haukankouluttaja. Hänelle haukkojen liikkeet kävivät sotaennustuksista.
 Kasvitieteellisessä puutarhassa Athanasioulla on käynnissä viikoittainen yleisötilaisuus ihmisen ja petolintujen vuorovaikutussuhteesta. Vastaavaa ohjelmaa ei ole muualla Kreikassa.
 Perheitä tungeksii haukkojen, kotkien ja pöllöjen ympärillä.
 – Opimme tänään, että haukat ovat taanneet ihmiselle ruoan ja niiden ominaisuuksia jäljitellään nykyteknologiassa. Ei ihme, että haukkametsästys kuuluu Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon, toteaa tilaisuuteen osallistunut  Eleni Sotiropoulou .
 Paikalla on myös drooneista kuuluisaksi tulleen Zinan faneja.
 – Petolinnut eivät todellakaan näytä roboteilta vaan persoonallisuuksilta. Halusin nähdä Zinan elävänä ja kuulla, miten sitä harjoitetaan, sanoo ateenalainen  Makis Asimakopoulos .
 Stavros Athanasioun vetämiä tilaisuuksia petolintujen hyödyllisyydestä on seurannut jo yli 40 000 katsojaa. Zinaa kuvataan ahkerasti. Sara Saure
 Idea Zinan kouluttamisesta lennokkien saalistajaksi  sai alkunsa eurooppalaisilta turvaviranomaisilta, joiden Stavros Athanasiou näki käyttävän kotkia droonien sieppaamiseen. Kotkat ovat käytössä ainakin Belgiassa, Hollannissa, Italiassa ja Ranskassa.
 Athanasiou pohti, että sama haukan kanssa olisi parempi ajatus. Haukka on kotkaa elastisempi, nopeampi ja näin ollen tuloksellisempi kaupunkiympäristössä.
 Zina aloitti droonikoulutuksen kolmen muun haukan kanssa ja osoitti niistä eniten lahjakkuutta, muun muassa nappaustekniikassa. Ensimmäisen lennokkinsa se pudotti seitsemän kuukauden jälkeen.
 – On tärkeä muistaa, että ihminen palvelee petolintuja, ei päinvastoin. Ohjaan Zinaa vain siinä, mitä se haluaa tehdä, Athanasiou korostaa.
 Zina ei lehahda lennokin perään kenenkään muun kuin ohjaajansa Stavros Athanasioun kädestä. Sara Saure
 Haukoille lennokkien pudottaminen on luontaista. Mikä hyvänsä lentää niiden reviirillä, on uhka.
 – Se, miten opetin Zinalle että juuri drooni on tunkeilija, on salaisuuteni, Athanasiou kertoo vinolla hymyllä.
 Heti perään hän tähdentää, että droonit eivät vahingoita Zinaa, jos lennokki on pieni tai keskikokoinen. Vasta halkaisijaltaan puolen metrin ylittävä lennokki voisi olla vaarallinen.
 Koska harjoitus tekee mestarin , Athanasiou suuntaa Zinan kanssa rinteeseen ja aloittaa lennokkiharjoituksen.
 Zina voi havaita lähestyvän droonin jo kymmenen kilometrin etäisyydeltä, mutta Stavros Athanasiou päästää sen lentoon vasta reilun sadan metrin päässä lennokista.
 Mikäli lennokissa olisi pommi, on tärkeää, että linnun luokse maastoon pääsee pian.
 Zinan tuntinopeus voi yltää 240 kilometriin, joten se on napannut lennokin muutamassa sekunnissa. Harjoitustilanne osoittaa, että jos terroristilennokki olisi matkalla Ateenan pääaukiolle Syntagmalle, Zina olisi siepannut laitteen kauan ennen kuin se olisi ehtinyt aukiolle ihmispaljouteen.
 Kun Zina saa lennokin kynsiinsä, se laskeutuu droonin kanssa paikkaan, missä se kokee ettei sen saaliilla ole kilpailijoita. Se vartioi droonia siivet harallaan ja päästää voimakkaita ääniä odottaessaan kouluttajaansa paikalle.
 Zina on laskeutunut droonin kanssa maastoon ja suojelee saalistaan. Lennokin tiputus on Zinan harjoitusohjelmassa ainakin kerran viikossa. Sara Saure
 Athanasiou kiittää lintua ruolla. Palkitseminen on viimeinen osa yhteistyötä, joka perustuu luottamukseen.
 Lennokkihyökkäykset ovat turvallisuusuhka  jo Kreikassakin.
 Vielä maassa ei ole havaittu terroristilennokkeja, mutta drooneilla esimerkiksi salakuljetetaan huumeita vankiloihin.
 Huolta tuottavat Egeanmerellä myös naapurimaan Turkin vakoilulennokit. Viimeksi lokakuussa turkkilainen drooni kierteli pienen kreikkalaisen Ro-saaren yllä lähellä Turkin rannikkoa.
 Toistaiseksi Zinaa ei ole kuitenkaan kutsuttu turvallisuustehtäviin vaan sen ainoat ”keikat” ovat olleet paparazzien lennokkien eliminoiminen yksityistilaisuuksissa.
 Stavros Athanasiou ei tyrkytä Zinaa vaan odottaa ehdotusta turvallisuusviranomaisilta.
 – On surullista, että Kreikassa pitää aina ensin tapahtua katastrofi, ennen kuin viranomaiset ryhtyvät ennakkotoimiin, Athanasiou tuskailee.
 Mahdollista toimeksiantoa odottaessa hän kouluttaa Zinalle jo manttelinperijöitä. Tarkoituksena on, että droonien kimppuun käy vastaisuudessa kokonainen haukkatiimi. Jos yksi niistä epäonnistuu, on seuraava aina valmiina lentoon.
 Zinalla on kuitenkin erityispaikka kouluttajansa sydämessä.
 Lisää aiheesta:
 Katso video: Harvinainen metsästyshaukka Lotta ja sen haukankatse

Haukka vastaan lennokki – Katso videolta, mihin punapyrstöhaukka Zina pystyy


Summary: Nuoren lääkärin työpaikka oli tyssätä aiempaan vuokratyösopimukseen. Moni vuokratyöläinen ei ole edes nähnyt ehtoa.

Terveyskeskuksen ylilääkärin viesti yllätti vastavalmistuneen nuoren lääkärin.
 Pienessä kunnassa oli kyllä lääkäripula, mutta vastavalmistunutta lääkäriä ei silti voitaisi heti palkata työhön. Syynä oli vuokratyösopimus, jolla lääkäri työskenteli parhaillaan samassa terveyskeskuksessa.
 Kutsutaan nuorta lääkäriä vaikkapa  Nelliksi . Hän oli tyytyväinen päästyään tutustumaan pienen kunnan terveysaseman työhön vuokralääkäriyrityksen kautta.
 Pian Nelli oli vakuuttunut, että haluaisi jatkaa työtään samassa paikassa, kun vuokratyösopimus kesällä päättyisi.
 Hän oli valmis siirtymään terveyskeskuksen palkkalistalle ilman välikäsiä. Nelli tarvitsi suoran työsopimuksen, joka kerryttäisi työkokemusta erikoislääkärikoulutusta varten.
 Terveyskeskuksen ylilääkärikin oli valmis palkkaamaan Nellin. Seuraava käänne siis yllätti.
 – Ylilääkäri kertoi minulle, että asia ei taidakaan olla niin yksinkertainen. Heillä oli sopimus, joka koski vuokratyöntekijöitä. Siinä oli jonkinlainen karenssiaika, joka estäisi palkkaamiseni joksikin aikaa, Nelli kertoo.
 Tilanne ärsytti ja ahdisti Nelliä. Näytti siltä, että omat suunnitelmat olivat menossa uusiksi. Tutuiksi tulleet potilaatkin pitäisi jättää.
 – Työ terveyskeskuksessa on aivan erilaista, kun tuntee potilaat. Olisin joutunut luopumaan hoitosuhteista, Nelli kertaa tapahtumia.
 Yle ei kerro tässä yksittäisessä tapauksessa Nellin tai ylilääkärin henkilöllisyyttä eikä vuokralääkäriyrityksen nimeä. Esimerkki kertoo vuokratyön käytöstä yleisellä tasolla, ei vain tietyn kunnan ja yrityksen välillä.
 Googlauskin sen paljastaa: Rekrytointikieltoja kuntien sopimuksissa
 Rekrytointikielto. Sillä nimellä karenssia kutsutaan työnantajan ja vuokralääkäriyrityksen sopimuksessa.
 Sopimusehdon mukaan vuokralääkäriä käyttävä terveyskeskus ei saisi palkata samaa työntekijää puoleen vuoteen. Sanktiona eli rangaistuksena on puolen vuoden laskutusta vastaava summa terveysaseman maksettavaksi.
 Kun Nelliä koskevan kilpailukiellon sanamuotoja googlettaa, löytyy nopeasti pari vanhempaa, mutta vastaavaa sopimusta eri puolilta Suomea.
 Keski-Suomessa Kinnulan kunta vuokrasi vuosina 2015 ja 2016 samankaltaisella ehdolla lääkäreitä Med Group -konsernilta terveyskeskukseen. Kinnulassa rekrytointikiellon pitävyyttä ei jouduttu testaamaan. Kunta maksoi lääkäreistään 108 euroa tunnilta.
 Yksityiskohta Liedon kunnan aiemmin käyttämästä lääkärivuokrauksen sopimusmallista. Rekrytointikiellon rikkomisesta korvaus oli kuuden kuukauden laskutusta vastaava summa. Lasse Isokangas / Yle
 Varsinais-Suomessa Liedon kunta oli itse kirjannut rekrytointikiellon omaan sopimuspohjaansa. Liedosta saadun tiedon mukaan ehto kopioitiin muista sopimuksista ja muotoiltiin yhdessä vuokralääkäriyritysten kanssa.
 Lieto teki kilpailutuksen jälkeen sopimuksia useiden vuokralääkäriyritysten kanssa vuonna 2016. Sopimuskaudet päättyivät viime vuoden lopussa. Listalta löytyy alan tuttuja nimiä: Mehiläinen, Attendo Terveyspalvelut (nykyisin Terveystalo), Smile Doctors ja Coronaria.
 Yle on tarkistanut verkosta löytyvien sopimusten paikkansapitävyyden. Nelli ei työskennellyt Kinnulassa tai Liedossa.
 Kuntien peruste tällaisiin sopimusehtoihin suostumiseen on hyvin yksinkertainen: huutava lääkäripula.
 Nellin palkannut ylilääkäri pitää suoran työllistämisen rekrytointipalkkioita kohtuuttoman suurina. Sopimusehto vaikeuttaa nuorten lääkärien työllistymistä. Derrick Frilund / Yle
 Nellistä vaadittiin aluksi 100 000 euron korvausta
 Palataan tämänvuotiseen Nellin työnantajan vaihtoon vuokralääkäriyrityksestä julkiselle terveysasemalle. Nelli halusi siis vaihtaa työpaikkaa alle kuusi kuukautta vuokratyösopimuksen päättymisen jälkeen.
 Vuokralääkäriyrityksen ensimmäinen korvausvaatimus Nellin uudelle työnantajalle oli noin 100 000 euroa rekrytointikiellon rikkomisesta.
 Terveysaseman ylilääkäri  ei moiseen suostunut.
 Nelli koki olevansa puun ja kuoren välissä.
 –Vuokrafirman ja terveysaseman eturistiriidat olivat ilmeiset. Koin velvollisuudentuntoa molempiin suuntiin. En pitänyt siitä, että yrityksen ja kunnan sopimus sitoisi minua, en ollut ehtoa itse allekirjoittanut. Vuokrafirma ja kunta olivat tehneet sopimuksen keskenään.
 Kiista jatkui.
 Yritys puolitti vaatimuksen 50 000 euroon. Sitten tuli ehdotus kuukauden laskutuksen suuruisesta korvauksesta. Ylilääkärin mukaan sovitteluratkaisuja ehdotettiin aina puhelinkeskusteluissa, ei sähköpostilla.
 Lopulta yritys ilmoitti, ettei heillä ole vaateita. Yritys totesi, ettei halua vaikeuttaa nuoren lääkärin työllistymistä.
 Nellin osalta tarina siis päättyi onnellisesti, mutta hänelle jäi tapahtuneesta paha maku suuhun.
 – Tämä on kuntien ahdingolla rahastamista. Vuokralääkäriyritykset saavat palvelustaan korvauksen kuukausittain. Erillinen sanktio ei ole perusteltu, Nelli pohtii.
 – Minun löytämisessä yrityksen ei tarvinut tehdä juuri mitään. Annoin itse sähköpostini esittelytilaisuudessa ja tarjous tuli siihen. Elämässäni oli sellainen tilanne, johon tämä vuokratyö silloin sopi, Nelli kertoo.
 Nuori lääkäri siis pääsi mieluisalle julkisen sektorin työnantajalle ja kerryttämään työkokemusta erikoistumista varten. Aiempaan vuokratyönantajaansa Nelli oli tyytyväinen, työterveyshuoltoa lukuunottamatta.
 Vuokratyöfirmakin kiitti lopuksi yhteistyöstä.
 Ylilääkäri: Rekrytointikielto johtaa lääkäripalvelujen ostokierteeseen
 Ylen tavoittama, Nellin palkannut ylilääkäri pitää rekrytointikieltoja hankalina.
 – Sopimusehto vaikeuttaa nuoren lääkärin työllistymistä. Kuntien osalta korvaus on kohtuuton, ylilääkäri kiteyttää asetelman.
 Ylilääkäri on törmännyt vastaavaan tilanteeseen aiemmin vuosia sitten.
 – Käytäntö johtaa lääkäripalvelujen vuokrauskierteeseen, jos muulla tavoin ei voi rekrytoida, ylilääkäri arvioi.
 Lääkäriliiton arvion mukaan tuhannet lääkärit työskentelevät vuosittain keikkalääkärinä vuokrayrityksen kautta. Erityisesti nuoret, hiljattain valmistuneet lääkärit tekevät vuokrakeikkoja.
 Nellin mielestä kuntienkin toiminnassa olisi parantamisen varaa – varsinkin, jos ne haluavat palkata nuoria lääkäreitä suoraan.
 – Kunnilla olisi tehostamista markkinoinnissa. Heiltä ei tule tarjouksia sähköpostiin. En olisi kuullut tästä terveysasemasta ilman vuokratyöyritystä, Nelli kertoo.
 Keikkalääkärit eivät aina tiedä heitä koskevasta suoran palkkauksen ehdosta. Rekrytointikieltoa tai -palkkiota ei välttämättä esitellä, kun lääkäri tekee työsopimuksen vuokraajayrityksen kanssa. Derrick Frilund / Yle
 Nelli: Tieto rekrytointikiellosta muuttaa suhtautumisen työhön
 Lääkärit eivät aina tiedä heitä koskevasta rekrytointikiellosta tai -palkkiosta. Ei tiennyt Nellikään, kirjallisesta työsopimuksesta huolimatta.
 – Keskustelin ehkä välitysfirman yhteyshenkilön kanssa aiheesta. Hän saattoi mainita jotain sen tapaista kuin, että ”kyllähän meille jonkinlainen korvaus kuuluu rekrytointityöstä", Nelli muistelee.
 Vastavalmistuneen lääkärin mielestä tieto rekrytointikiellosta ei ole eduksi työnkuvalle. Potilaisiin suhtautuu eri lailla, kun tietää, että työ on väliaikaista.
 – Jos tietäisin rekrytointikiellosta työsuhteen alussa, suhtautuisin työhön eri lailla. En voisikaan jäädä samaan työpaikkaan, Nelli pohtii.
 Nelli arvelee, ettei häntä kohdannut tilanne ole kuitenkaan yleinen ongelma kunnissa.  Eivätkä kaikki keikkalääkärit halua jäädä samaan työpaikkaan.
 Samaa mieltä on sosiaali- ja terveysministeriön virkamiesjohto. Palautetta kunnilta ei ole hirvittävästi tullut.
 Samaan aikaan terveyskeskuksissa on kuitenkin  lääkäripula .
 Lääkäriliitto: Rekrytointipalkkio on este siirtyä kunnan palvelukseen
 Lääkäriliitto arvostelee vuokralääkäriyritysten rekrytointikieltoja ja -palkkioita virkamiehiä tomerammin.
 Liiton mielestä joskus jopa kohtuuttomuuksiin nousevat palkkiot muuttuvat työntekijälle esteeksi siirtyä samalle työnantajalle, jolle hänet on ensin vuokrattu.
 – Ydinongelma on, että järjestelmä hankaloittaa ihmisten siirtymistä pysyviin työsuhteisiin julkiselle sektorille. Se on erityinen harmi lääkäreiden, mutta myös potilaiden kannalta, sanoo Lääkäriliiton puheenjohtaja  Samuli Saarni .
 Lääkäriliiton puheenjohtajan Samuli Saarnin mielestä vuokralääkäriyritysten rekrytointipalkkioihin olisi löydettävä sovitteluratkaisu. Vaatimukset jopa kymmenistä tuhansista euroista kuulostavat kohtuuttomilta. Johanna Ventus / Yle
 Lääkäreiden työntekijäliiton mielestä palkkiota koskeva sopimusehto toimii suoraan kuin työntekijälle asetettu kilpailukielto. Liitto vaatii lakiin tarkkoja rajoja ja palkkioille enimmäismäärää.
 – Kymmenien tuhansien eurojen palkkiot tai sakot ovat kohtuuttomia. Sakko tai palkkio, samapa tuo miksi niitä kutsutaan. Käytännössä se estää, että tällainen työntekijä palkataan, Samuli Saarni arvioi.
 Lääkärien ammattiliitto epäilee, että vuokraussopimuksiin kirjattu nimenomainen rekrytointikielto olisi Euroopan unionin  vuokratyödirektiivin  vastainen.
 Direktiivissä säädetään mitättömiksi lausekkeet, joilla estetään vuokratyöntekijän suora palkkaus. Määräys ei kuitenkaan rajoita järjestelyjä, joiden perusteella vuokrafirmat saavat kohtuullisen korvauksen palveluistaan.
 Ylen haastattelemilla asiantuntijoilla ei ollut tiedossa rekrytointikiellosta oikeustapauksia, joissa olisi sovellettu esimerkiksi EU:n vuokratyödirektiiviä. Lasse Isokangas / Yle
 Vuokratyöyrityksille rekrytointikielto tai -palkkio on tapa turvata omaa liiketoimintaa.
 Kyse ei ole pelkästään lääkäreistä. Samankaltaiset sopimuskäytännöt koskevat myös ruokakauppojen vuokraamia kassamyyjiä.
 Samaan aikaan vuokratyötä mainostetaan tapana työllistyä johonkin yritykseen.
 Huoli rekrytointikieltojen tai -palkkioiden haitoista ei ole uusi.
 Parikin ministeriä joutui vastaamaan  kansanedustajien kysymykseen vuokratyöntekijöiden rekrytointipalkkioista  tämän vuosikymmenen alussa. Silti palkkiokäytäntö ei ole merkittävästi muuttunut vuosien aikana.
 Vuokraajayritys: Kunnat eivät itse pysty houkuttelemaan lääkäreitä
 Yksi vuokralääkäreitä kunnille välittävä yritys on Med Group. Potilaat ja lääkärit tuntevat sen ehkä paremmin Onni terveys -nimellä.
 Liiketoimintajohtaja  Janne Aaltosen  mielestä  lääkäreiden työllistymisessä  ei ole ongelmia eikä vuokralääkäritoiminta estä työllistymistä kuntiin.
 Med Groupin liiketoimintajohtaja Janne Aaltonen ei koe rekrytointipalkkioita kuntien lääkäripulalla rahastamisena, koska vuokratyöyritykset tarjoavat kunnille työntekijöitä, joita kunnat eivät pysty itse houkuttelemaan palvelukseensa. Tiina Jutila / Yle
 Aaltonen kertoo, että jos heidän vuokraamansa lääkäri siirtyy nopeasti kunnan palvelukseen, puhutaan 3 – 6 kuukauden palkan suuruisesta palkkiosta. Siis yrityksen kuukausittaisen vuokralaskutuksen lisäksi.
 – Yritys joutuu tekemään melko paljon työtä löytääkseen työntekijän tehtävään, johon kunta ei itse ole kyennyt palkkaamaan työntekijää. Mikäli rekrytointipalkkiota ei olisi, tilaajan olisi aika helppo siirtää työntekijä omaan palvelukseensa, Aaltonen perustelee.
 – Tarjoamme kunnille työntekijöitä, joita kunnat eivät itse pysty houkuttelemaan.
 Med Groupin osti vuonna 2018 Tradeka, joka jatkaa edistysmielisen osuuskauppaliikkeen eli E-liikkeen perintöä. Osuuskunta Tradeka tunnetaan niin sanotun punapääoman viimeisenä linnakkeena.
 Tradeka korostaa periaatteissaan vahvasti yhteiskuntavastuuta.  Osuuskunta muistuttaa , että se omistajana haluaa "tuottaa sekä hyvää tulosta että hyvää suomalaiselle yhteiskunnalle".
 Moni vuokratyöntekijä ei tiedä, mitä hänestä on sovittu
 Liiketoimintajohtaja Janne Aaltosen mukaan Med Group on siirtynyt käyttämään sopimuksissaan rekrytointikiellon sijasta rekrytointipalkkio-sanaa. Hän myöntää, että kieltoehto on voinut lukea joissakin vanhoissa, mutta voimassaolevissa sopimuksissa vielä tänäkin vuonna.
 – On saattanut olla semmoisia sopimuksia, jotka ovat päättyneet vasta hiljattain. Kun on puhuttu rekrytointikiellosta, niin varsinaisesti kysymyshän ei ole mistään kiellosta. Käytännössä kyse on aina ollut palkkiosta, vastaa Aaltonen.
 Janne Aaltosen mukaan on harvinaista, että vuokrafirma saa korvauksen, kun vuokrattu lääkäri siirtyy kunnalle töihin. Rekrytointipalkkiossa on kysymys vuokralääkäriyrityksen liiketoiminnan suojaamisesta.
 – Rekrytointikiellon tai -palkkion ajatuksena on ollut ennemminkin luoda kannustin hankkia vuokratyövoimaa, Janne Aaltonen perustelee.
 Siis: kunta joutuu maksamaan ylimääräistä, jos se haluaa siirtyä vuokranmaksusta yritykselle palkanmaksuun työntekijälle.
 Aaltonen vahvistaa, etteivät työntekijät välttämättä tiedä itseään koskevasta suoran palkkauksen ehdosta, jonka yritys ja kunta ovat tehneet.
 – Rekrytointikielto tai -palkkio ei liity lääkärin kanssa tehtävään työsopimukseen. En osaa sanoa, että keskustellaanko tästä asiasta systemaattisesti, Aaltonen kertoo käytännöstä.
 Nelli: Solidaarisuus, työterveyshuolto, koulutus ja lomat ratkaisivat
 Palataan vielä Nelliin.
 Hän oli pääasiassa tyytyväinen vuokralääkäriyrityksen leivissä, oli helppo sopia työnteosta ja poissaoloista. Miksi Nelli halusi lopulta terveyskeskukseen töihin – suoralla sopimuksella ilman välikäsiä?
 – Solidaarisuussyistä ja yhteiskuntaetiikan vuoksi. Palkkaamiseni tuli paljon kalliimmaksi firman kautta.
 – Omaksi edukseni suorassa työsopimuksessa on parempi työterveyshuolto, mahdollisuus työnantajan kustantamiin ammatillisiin koulutuksiin ja vuosilomien kertyminen, Nelli kuvailee.
 LUE LISÄÄ:
 Mistä hallitus aikoo saada terveyskeskuksiin tuhat uutta lääkäriä? "Vaikka työnantaja joustaisi, nuoret lääkärit eivät halua tänne töihin"
 Osa kunnista hätäratkaisujen edessä lääkäripulassa: Lääkäri ei muuta ellei puoliso saa töitä
 5 000 euron palkka tai pakko eivät riitä houkuttelemaan terveyskeskuksiin lääkäreitä – nuoret lääkärit kertovat, mikä saisi
 Pizzakokki joutuu oikeuteen resepteistä, yrittäjä pelkää yllätyslaskua sopimusrikkeestä – Näin kilpailukieltosopimusten käyttö yleistyy

Vuokralääkärin palkkaus ilman välikäsiä terveyskeskukseen toi yllätyksen – Vuokrafirma vaati 100 000 euroa rekrytointikiellon rikkomisesta


Summary: Pohjois-Thaimaan suositussa turistikaupungissa Chiang Maissa asukkaat tunsivat järistyksen pitkään.

Laosin ja Thaimaan rajalla maa järisi 6,1 voimakkuudella varhain torstaiaamuna Suomen aikaa. Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen mukaan järistyksen keskus oli noin kymmenen kilometrin syvyydessä.
 Pohjois-Thaimaan suositussa turistikaupungissa Chiang Maissa asukkaat tunsivat järistyksen pitkään, mutta suurempia vaurioita ei tapahtunut, kertoo uutistoimisto AP. Thaimaan pääkaupungissa Bangkokissa pilvenpiirtäjät huojuivat hitaasti puolen tunnin ajan.
 Bangkok sijaitsee noin 300 kilometrin päässä järistyksen keskipisteessä.

Maanjäristys Thaimaan ja Laosin rajalla – Pilvenpiirtäjät huojuivat Bangkokissa


Summary: Jeanine Anezin mukaan paketti myös kumoaisi aiempien, vilpillisiksi syytettyjen vaalien tuloksen. Lisäksi laeilla muodostettaisiin uusi vaalituomioistuin.

Bolivian väliaikainen presidentti  Jeanine Anez  pyysi keskiviikkona maan parlamenttia hyväksymään lakipaketin, joka mahdollistaisi uusien presidentinvaalien järjestämisen.
 Hänen mukaansa paketti myös kumoaisi aiempien, vilpillisiksi syytettyjen vaalien tuloksen. Lisäksi laeilla muodostettaisiin uusi vaalituomioistuin.
 Anez on toiminut Bolivian väliaikaisena presidenttinä sen jälkeen, kun  Evo Morales  jätti tehtävänsä ja pakeni maasta puolitoista viikkoa sitten armeijan kehotettua häntä eroamaan. Levottomuudet ovat jatkuneet Boliviassa Moralesin eron jälkeenkin.
 Levottomuudet alkoivat sen jälkeen, kun Morales oli voittanut jatkokauden presidenttinä vilpillisiksi epäillyissä vaaleissa. Vaalien jälkeisissä yhteenotoissa on kuollut yli 30 ihmistä.
 Lue myös:
 Viisi eronneen presidentin kannattajaa kuollut mielenosoituksissa Boliviassa (16.11.)
 Bolivia epävarman tulevaisuuden edessä – Oikeistokonservatiivit täyttämässä Evo Moralesin jättämää valtatyhjiötä (15.11.)

Bolivian väliaikainen presidentti ehdottaa uusia vaaleja


Summary: Nokian liiketoimintaryhmän johtaja Bhaskar Gorti on luottavainen yhtiön tulevaisuuteen.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Nokian liiketoimintaryhmän johtaja  Bhaskar Gorti  tyrmää ajatuksen siitä, että Nokia olisi jäljessä kilpailijoitaan Ericssonia ja Huaweita 5g-verkkojen kehityksessä.
 Gorti vertaa uutistoimisto Reutersin haastattelussa 5g-verkkojen kehitystä maratoniin, jossa suurin fokus on nyt laitettu ensimmäiseen kymmeneen minuuttiin.
 – En sanoisi, että meillä on 5g-ongelma, Gorti sanoo.
 Nokian kurssi romahti lokakuun lopulla, kun Nokia oli esitellyt aiempaa synkempiä tulevaisuudennäkymiä.
 – Nokian näkymät olivat valtava pettymys. Yhtiö leikkasi vuoden 2019 näkymiä, ja myös vuoden 2020 näkymiä alennettiin tuntuvasti. Sen lisäksi osingonmaksu keskeytetään muutaman neljänneksen ajaksi. Kyllä tämä oli valtava pettymys sijoittajille, analyytikko  Mikael Rautanen  analyysiyhtiö Inderesistä k ommentoi tuolloin .
 Ero ruotsalaiskilpailija Ericssoniin oli melkoinen, sillä se oli juuri julkistanut lähes päinvastaisia odotuksia tälle ja ensi vuodelle.
 Gorti on silti erittäin luottavainen yhtiöönsä. Hänen mukaansa Nokia on edellä kilpailijoitaan ohjelmiston kehityksessä, asioiden internetin (Internet of Things) käyttöönotossa ja langattomissa yhteyksissä.
 – Olen henkilökohtaisesti sitä mieltä, että olemme ainakin 2–3 vuotta edellä lähintä kilpailijaamme Ericssonia ohjelmistokehityksessä, Gorti sanoo.
 Nokian ohjelmistoihin keskittyvän yksikön Nokia Softwaren liikevoitto kasvoi kolmannella vuosineljänneksellä vuoden takaiseen verrattuna 108 prosenttia ja ohitti tuloksellaan laitevalmistajayksikön Networksin, joka on pitkään ollut Nokian päätoimiala.
 Hyviä uutisia Yhdysvalloista
 Nokia sai hyviä uutisia Yhdysvalloista marraskuun alussa, kun Yhdysvaltain telehallintovirasto FCC hyväksyi maan kolmanneksi ja neljänneksi suurimpien teleoperaattoreiden T-Mobilen ja Sprintin yhdistymisen. FCC hyväksyi asian äänin 3–2.
 Nokia kertoi viime vuoden heinäkuussa tehneensä T-Mobilen kanssa 5g-verkkoihin liittyvän liiketoimintasopimuksen. Monivuotinen sopimus on arvoltaan 3,5 miljardia dollaria eli nykyrahassa noin 3,2 miljardia euroa. Monivuotinen sopimus käsitti muun muassa tukiasemia, hallintaohjelmistoja, laitteita ja suunnittelupalveluja.
 Yksi syy yhtiön heikentyneille näkymille edellisessä osavuosikatsauksessa oli T-Mobilen ja Sprintin kesken oleva yhdistyminen, jota odotellessa T-Mobile oli jäädyttänyt investointinsa.
 Lue myös:
 Kaksi teleoperaattoria sai yhdistymisluvan Yhdysvalloissa – hyvä uutinen miljardisatsauksen 5g:hen tehneelle Nokialle (5.11.)
 Analyysi: Nokian epäonnistumisten haamut nousevat pintaan – jos kurssi ei käänny, edessä voi olla yhtiön myynti (30.10.)
 Synkkiä näkymiä esittänyt Nokia valtava pettymys sijoittajille – osake rajussa syöksyssä  (24.10.)

Nokian johtaja Gorti: Meillä ei ole 5g-ongelmaa


Summary: Helsingissä ensimmäistä kertaa järjestetty kuoleman festivaali Ars Moriendi tarjosi paikan keskustella kuolemasta.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Astuisitko arkkuun, kirjoittaisitko muistovärssyn vai osallistuisitko itkuvirsien laulamiseen?
 Erilaisia tapoja lähestyä kuoleman kysymyksiä oli tarjolla koko viime viikon ajan Ars Moriendi -festivaalilla, joka yhdisti taidetta, kuolemantutkimusta, esitystapahtumia ja keskustelutilaisuuksia.
 Teemana oli kuolema. Miksi?
 – Koska kuolema kuuluu kaikille, sanoo yksi kuoleman festivaalin järjestäjistä, uskontotieteilijä ja kaupunkitaiteilija  Lauri Jäntti.
 Ars Moriendi -työryhmän mielestä kuolema paikantuu yhteiskunnassamme erilaisiin virastoihin ja laitoksiin, sekä spesialistien asiaksi. Siitä huolimatta, että kuolema koskettaa vääjäämättä meistä jokaista.
 – Kaikki festivaalin tapahtumat tulivat täyteen, kertoo Jäntti.
 – Ihmiset tulivat kiittelemään ja kertomaan, että tällaista lisää!
 Ihmisillä on siis tarve keskustella kuolemasta. Jäntin mukaan siihen on muutamia syitä.
 Ars moriendi -festivaalilla kuolemaa käsiteltiin muun muassa Emmi Kuittisen itkuvirsien kautta.  Thomas Hagström / Yle
 Haluamme kuoleman takaisin arkipuheeseen
 Jäntin mukaan kuolema on 60-luvulta lähtien paikantunut arjessamme lähinnä sairaaloihin.
 Kuolema on ollut medikalisoituna niin kauan, että nyt on luonnollisen vastareaktion aika.
 – Ihmisistä varmasti tuntuu siltä, että keskustelusta jota kuoleman ympärillä käydään, puuttuu jotain.
 Jäntin mukaan myös kuolemantutkijat ovat havainneet, että kuolema kiinnostaa ihmisiä entistä enemmän.
 Kiinnostus myös näkyy monin tavoin.
 – On erilaisia kuolema-aiheisia tapahtumia, kirjoja ja muita, Jäntti summaa.
 Kaikki kuoleman festivaalin tapahtumat tulivat täyteen ihmisiä, myös Kuolema open mic - itkuvirsiä ja lavarunoutta -tapahtuma.  Thomas Hagström / Yle
 Hautaustoimistojen liiton tuleva puheenjohtaja  Kyllikki Forsius  on samoilla linjoilla Jäntin kanssa.
 – Kuolema on tärkeä osa elämää. Omassa työssäni olen huomannut, että omaisetkin haluavat hautajaisista yhä enemmän vainajan näköisen perhejuhlan.
 Myös kuolemasta puhuminen on Forsiuksen mukaan yhä sallitumpaa.
 – On tärkeä ymmärtää, että kuolemasta täytyy saada puhua halutessaan. Ketään ei saa pakottaa aiheen äärelle, eikä kuolemapuhetta tule tuputtaa, mutta ihmisten tarvetta puhua kuolemasta tulee kunnioittaa.
 Kaipuu henkisyyteen ei ole kadonnut
 Toinen syy siihen, että kuoleman kysymykset kiinnostavat, liittyy Jäntin mukaan uskontojen uudelleen muuntumiseen.
 – Jossain vaiheessa vallalla oli ajatus, että uskonto katoaa elämästämme, Jäntti kertoo.
 – Näin ei kuitenkaan ole käymässä, vaan uskonto ainoastaan muuttaa muotoaan. Henkiset ja spiritualistiset tarpeemme eivät ole kadonneet minnekään.
 Koska kuolema on elämän luonnollinen rajatila, se nostaa esiin niin henkiset kuin eksistentialistisetkin kysymykset.
 Lauri Jäntin havainnon mukaan kaipaamme yhdessäoloa tärkeiden asioiden äärellä.  Thomas Hagström / Yle
 Forsiuksen mukaan hautajaiset saavat aina ihmiset pohtimaan omaa elämäänsä. Tai sitä, milloin se päättyy.
 – Erityisesti omien vanhempien kuollessa todellisuus siitä, että saattaa olla itse seuraavaksi lähtövuorossa, voi iskeä kovaa.
 Forsius korostaa, että myös nuorten ihmisten ajatuksia omaan kuolemaan liittyen kannataa kuunnella.
 – Vaikka kulttuurissamme ei perinteisesti puhuta kuolemasta kovin paljon, kaikkien toiveita pitäisi pystyä kuulemaan.
 Ei vain oma kuolema, vaan ehkä koko maailman
 Nuoret ihmiset joutuvat kohtaamaan erilaisen maailman kuin aiemmat sukupolvet.
 – Maailman tilanne herättää tietoisuuden katoavaisuudesta ja siitä, että emme ole täällä ikuisesti, Forsius pohtii.
 Jäntinkin näkemyksen mukaan globaalit haasteet ovat yksi syy siihen, miksi kuolema kiinnostaa meitä.
 – Kuolema tulee arjessamme esiin myös maailmanlaajuisten teemojen, ilmastonmuutoksen ja sukupuuttoaaltojen myötä.
 – Samalla, kun pohdimme näitä maailmaa muuttavia kysymyksiä, saatamme päätyä pohtimaan omaa suhdettamme kuolemaan, tuumii Jäntti.
 Kuolemaa voi lähestyä yhtäältä hyvin henkilökohtaisesta ja toisaalta maailmanlaajuisesta näkökulmasta. Thomas Hagström / Yle
 Kaipaamme yhdistäviä, autenttisia asioita
 Sekä Forsius että Jäntti ovat yhtä mieltä siitä, että kuoleman todellisuus pakottaa meidät pohtimaan sitä, mitä kuoleman hetkellä tapahtuu.
 Forsiuksen kokemusten mukaan sekä omaisilla että kuolevalla on usein tarve tietää, mitä on odotettavissa.
 Jäntti on pohtinut myös sitä, voisiko niinkin raadollinen asia kuin kuolema tarjota kokemuksen, jonka äärelle pysähtyminen tuntuu hyvin aidolta.
 – Olemme yhteiskunnassamme niin monen erilaisen roolin ja identiteettiprojektin ympäröimiä, että kaipaamme niiden rinnalle autenttisia kokemuksia.
 Sitähän kuolema tietenkin on, autenttista.
 Se on myös yhdistävä tekijä, muistuttaa Jäntti.
 – Kuolema tarjoaa yhteisen kiintopisteen kaikkien ihmisten välille: me kaikki synnymme ja kuolemme.
 Ars Moriendi -festivaalin tunnelmiin voit kurkistaa tästä Puoli seitsemän jutusta:

 Lisää aiheesta:
 Onko kuolema palaamassa etäältä takaisin elämään?
 Arkussa maatessaan voi oivaltaa, että elämä on arvokasta  (Kainuun sanomat)
 Tuomas Karemo: Meistä on tullut lapsia kuoleman edessä
 Itkuvirsistä on tullut yhä suositumpi musiikinlaji, mutta niiden esittäminen ei ole helppoa
 Kuoleman kahvilassa juodaan kahvia, syödään kakkua ja jutellaan kuolemasta

Kuoleman kysymykset kiinnostavat monia ja niitä käsiteltiin nyt ensi kertaa myös kuoleman festivaalilla – miksi kuolema puhuttaa juuri nyt?


Summary: Posti ilmoitti tiistaina, ettei se aio kumota päätöstään siirtää 700 pakettilajittelijaa toisen työehtosopimuksen piiriin.

STT:n tietojen mukaan valtion omistajaohjausosasto antoi aiemmin syksyllä tukensa Postin pakettilajittelijoiden siirrolle toiseen työehtosopimukseen. STT:n tietojen mukaan omistajaohjausosasto antoi tukensa kokonaisratkaisulle, johon kuuluu myös 27 kuukauden siirtymäaika.
 Posti ja valtion omistajaohjaus keskustelivat asiasta loppukesästä ja alkusyksystä.
 Posti ilmoitti eilen, ettei se aio kumota päätöstään siirtää 700 pakettilajittelijaa toisen työehtosopimuksen piiriin.
 Postin väliaikainen toimitusjohtaja  Turkka Kuusisto  sanoi eilen tiedotteessa, että pakettilajittelijoiden siirtoa koskevat päätökset on tehty valtion omistajaohjauksen tuella. Omistajaohjauksesta vastaava ministeri  Sirpa Paatero  (sd.) ei kuitenkaan eilen suoraan vastannut kysymykseen siitä, oliko siirrolla valtion omistajaohjauksen tuki.
 – Se on nyt joka tapauksessa jo tehty se 700 henkilön siirto. Se, millä sopimuksella neuvotellaan, se on toinen asia, Paatero sanoi eilen.
 Eli siirrolla on omistajaohjauksen tuki?
 – Se on realiteetti, että heidät on siirretty.
 Valtakunnansovittelija antoi sovintoesityksen postialan työriitaan puolilta öin maanantain ja tiistain välisenä yönä, mutta työntekijäpuolta edustava Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU ei sitä hyväksynyt. Keskeinen syy hylkäämiselle oli pakettilajittelijoiden asema, johon ei ehdotuksessa otettu kantaa. PAUn puheenjohtaja  Heidi Niemisen  mukaan se olisi tarkoittanut lajittelijoiden kohdalla selkeää palkkojen alennusta.
 Riita alkoi, kun Posti ilmoitti syksyllä siirtävänsä pakettilajittelijat tytäryhtiöönsä Posti Palvelut Oy:hyn. Toisin kuin Posti, tytäryhtiö on järjestäytynyt Medialiittoon, joka neuvottelee työehtosopimukset Teollisuusliiton eikä PAUn kanssa.
 Pakettilajittelijat siirtyivät Teollisuusliiton työehtosopimuksen piiriin marraskuun alusta alkaen. PAUn mielestä heihin tulee jatkossakin soveltaa PAUn viestinvälitys- ja logistiikka-alan työehtosopimusta.
 Medialiitto ja Teollisuusliitto ovat sopineet pakettilajittelijoiden työehdoista ja siitä, että palkat säilyvät ennallaan tammikuun 2022 loppuun saakka.
 Lue lisää:
 Postilakon sovittelu jatkuu – PAUn Nieminen pitää Postin johdon väitteitä väärinä, ministeri Paatero ei kommentoi tilannetta
 Ministeri Paatero niukkasanainen Postin pakettilajittelijoiden siirrosta yhtiöön, joka käyttää halvempaa työehtosopimusta: Se on todellisuutta
 Posti ei aio perua pakettilajittelijoiden sopimusvaihdosta – toimitusjohtajan mukaan vaihdoksella valtion omistajaohjauksen tuki
 Paine kasvaa päivä päivältä Postin työriidan tukilakoissa – katso tästä kaikki lakkoon liittyvät alat

STT: Valtion omistajaohjausosasto antoi aiemmin syksyllä tukensa Postin pakettilajittelijoiden siirrolle


Summary: Tiranan sydän -teos kilpailee käännöskirjallisuuden sarjassa National Book Awards -palkinnosta.

Aamuyöllä selviää, millaisen vaikutuksen  Pajtim Statovcin  toinen romaani  Tiranan sydän  on tehnyt yhdysvaltalaisen kirjallisuuspalkinnon raatilaisiin. Jännitystä pidetään yllä loppuun asti, sillä viisihenkinen tuomaristo kokontuu vasta tänään keskiviikkona tekemään lopullisen päätöksen voittajasta.
 Voittajat julistetaan hyväntekeväisyysillallisella New Yorkissa. Sinne on kutsutta ehdokkaiden lisäksi Yhdysvaltain kirjallinen kerma.
 Pajtim Statovci pitää mielellään matalaa profiilia, eikä juuri kerro itsestään. Antti Haanpää / Yle
 Pajtim Statovci on ehdolla käännöskirjallisuuden sarjassa. Hän on ensimmäinen suomalainen, joka on päässyt kilpailemaan arvostetusta palkinnosta. Syyskuussa julkistettiin pidempi ehdokaslista ja lokakuussa selvisi, että Statovci pääsi viiden finalistin joukkoon.
 Seura ei ole huonoa alle kolmekymppiselle kirjailijalle. Mukana on huomattavasti Statovcia iäkkäämpiä ja pitkän uran tehneitä kirjailijoita.
 Mukana on unkarilainen  László Krasznahorkai , 65, jota pidetään yhtenä maanosamme merkittävimmistä nykykirjailijoista. Hän on voittanut lukemattomia palkintoja, muun muassa Man Booker International -palkinnon muutama vuosi sitten.
  László Krasznahorkain Saatanantango on suomennettu hiljattain. Gyula Czimbal / EPA
 Syyrialainen kirjailija  Khaled Khalifa  on puolestaan tärkeä kirjailija arabimaailmassa. Hän on kirjoissaan arvostellut Syyrian hallintoa ja osa niistä on kielletty Syyriassa.
 Ruandalaissyntyinen  Scholastique Mukasonga  asuu nykyään Ranskassa, mutta hän on käsitellyt teoksissaan ja muistelmissaan menneisyyttään Ruandassa. Hän menetti lähes koko perheensä ja sukunsa Ruandan kansanmurhassa. Hän pelastui itse, koska ei tuolloin enää asunut maassa.
 Japanilainen  Yoko Ogawa  on julkaissut yli 40 teosta. Hän on kotimaassaa hyvin arvostettu ja useita hänen kirjojaan on käännetty englanniksi. Muutaman vuoden takaisesta teoksesta  Professori ja taloudenhoitaja  on tehty myös filmatisointi.
 Näin kovatatsoiseen ja kokeneeseen joukkoon Pajtim Statovci pääsi toisella romaanillaan.  Tiranan sydän  on käännetty englanniksi nimellä  Crossing . Kirjan on kääntänyt  David Hackston , jota muun muassa suomalainen kirjallisuusagentti  Elina Ahlbäck  kuvailee alansa parhaaksi. Kirja on saanut poikkeuksellista suitsutusta Yhdysvalloissa.
 Statovci osaa kuvata ajan henkeä
 Tiranan sydämessä  liikutaan ympäri Eurooppaa, vaikka tarinoinnin lähtöpiste onkin Albania. Teemaksi nousee transsukupuolisuus ja teos onkin hieno allegoria määrittelemättömyydelle. Miksi määrittää kansallisuutta, kotimaata tai sukupuolta, kun minuus on niin paljon kaikkea?  Tiranan sydän  ei ole helppo romaani, sillä tasoja on paljon ja symboliikkaa riittää.
 Suomessa  Tiranan sydän  ei saanut samanlaista hehkustusta kuin Statovcin esikoisromaani tai hiljattain Finlandia-ehdokkaaksi nimetty  Bolla .
 Statovcin ensimmäinen teos  Kissani Jugoslavia  voitti Helsingin Sanomien esikoiskirjailijoille suunnatun palkinnon. Se herätti valtavasti kiinnostusta omaperäisyydellään ja taitavasti rakennetulla tekstillään. Siitä tehtiin myös näyttämöversio Kansallisteatteriin.
 Toni Harjajärvi näyttelee Bekimin roolin Kissani Jugoslaviassa. Tommi Mattila / Kansallisteatteri
 Statovci on taustaltaan Kosovon albaani, mutta hän on asunut lähes koko ikänsä Suomessa. Hän ei mielellään kerro itsestään, vaan antaa kirjojensa puhua puolestaan. Vuoden takaisessa Ylen Kulttuurivieras-haastattelussa Statovci toteaa, ettei hänen elämässään ole mitään kiinnostavaa, hän haluaa vain kirjoittaa kirjoja, lukea, syödä, juoda ja nukkua, ulkoilla ja pitää terveydestään huolta.
 – Se kuulostaa tylsältä, Statovci toteaa.
 Statovcia voi hyvällä syyllä nimittää aikamme kirjailijaksi, sillä hän kirjoittaa juuri sellaisista aiheista, jotka ovat nyky-yhteiskunnassa pinnalla: toiseus, kulttuurinen omiminen ja identiteetin moninaisuus. Ei siis ihme, että nuoren kirjailijan teos pääsi mukaan kisaamaan Yhdysvaltain arvostetuimmasta kirjallisuuspalkinnosta.
 Finalistit saavat tuhat dollaria
 National Book Award -palkintoa on jaettu vuodesta 1950 lähtien. Sen ovat voittaneet muun muassa  Toni Morrison ,  Philip Roth  ja  Norman Mailer . Vuosien varrella mukaan on tullut useampia kategorioita. Tänä vuonna kategorioita on viisi ja ne ovat: fiktio, tietokirjallisuus, runous, lastenkirjallisuus ja käännökset.
 Jokaista kategoriaa varten nimitetään viisihenkinen raati, joka tekee valinnat. Raati valitaan joka vuosi ja siinä on mukana kirjailijoita, kustantajia, kirjakauppiaita ja kirjallisuuden asiantuntijoita.
 Käännöskirjallisuuden sarjassa on ehtona, että kustantaja on yhdysvaltalainen.  Tiranan sydämen  on kustantanut Pantheon Books / Penguin Random House.
 National Book -säätiö haluaa kaikin tavoin edistää lukemista ja kirjallisuuden asemaa Yhdysvalloissa. Se lupaa auttaa palkittuja teoksia saamaan mahdollisimman laajan huomion ja lukijakunnan.
 Palkintosummat eivät ole kuitenkaan huimia. Jokaisen kategorian voittaja saa 10 000 dollaria eli noin 9 000 euroa. Käännöskirjallisuudessa kääntäjä saa puolet summasta. Kaikki loppusuoralle päässeet finalistit ovat saaneet tuhannen dollarin arvoisen palkinnon ja heille on jaettu mitalit eilen illalla yleisölle avoimessa tilaisuudessa. Ehdokkaat myös lukivat teoksiaan ääneen.
 Jos olet hereillä yöllä, voit seurata  tästä linkistä  National Book Awards -palkintojuhlaa. Se alkaa 02.00 Suomen aikaa.

Tuleeko voitto kotiin? Tänä yönä selviää tekeekö suomalaiskirjailija Pajtim Statovci historiaa voittamalla arvostetun yhdysvaltalaisen kirjallisuuspalkinnon


Summary: Liittokierros pyörähti käyntiin työmarkkinoilla, mutta mitkä ovat tunnelmat?

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Postissa kuohuu. Tukilakot leviävät. Pelissä ovat työllisyys ja talouskasvu. Koska liittokierros lähtee kunnolla liikkeelle? Millä alalla otetaan yhteen seuraavaksi? Tilanne vaikuttaa polkevan paikoillaan.
 Pitäisikö sekä palkansaajien että työnantajien keskusjärjestöjen puuttua jotenkin yhteisesti sekavalta vaikuttavaan työmarkkinatilanteeseen?
 Puheenjohtaja  Jarkko Eloranta , Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö, SAK:
 – No ei varmaan olla missään sellaisessa vaiheessa. EK:ltahan tämä keskitetty sopiminen on pois työkalupakista. Meillä on toki valmiutta siihen, että jos vain jollain tapaa kyetään auttamaan ja löytämään yhteisiä ratkaisuja, niin ilman muuta ollaan valmiit. Tällä hetkellä en näe siihen edellytyksiä.
 Toimitusjohtaja  Jyri Häkämies , Elinkeinoelämän keskusliitto, EK:
 – Korostan, että tämä on selkeästi liittokierros. Ratkaisun avaimet ovat kullakin toimialalla, ja luotan siihen, että liitoissa puolin ja toisin on viisautta löytää työllisyyden kannalta hyvä ratkaisut. Keskusjärjestöt eivät tähän tilanteeseen sovellu.
 Miltä syksyn työmarkkinatilanne mielestänne näyttää yleisesti ottaen?
 SAK:n Jarkko Eloranta pitää työnantajan otteita kovina Postin tapauksessa.  Markku Pitkänen / Yle
 Jarkko Eloranta:
 – Kyllä tämä tietysti vaikealta näyttää. Kierros on vasta alkutekijöissään, ja nyt jo olemme tilanteessa, jossa on erilaisia työtaistelutoimia päällä. Ei näytä menevän eteenpäin kovin ripeästi ja sujuvasti. Toivotaan silti rivakkaa päänavausta.
 Jyri Häkämies:
 – Aina työmarkkinakierroksessa on haasteensa, olipa se keskitetty tai liittokierros. Muistutan kuitenkin, että edellinen liittokierros paransi Suomen työllisyyttä ja tuki talouskasvua. Siitä on hyvä hakea mallia.
 Ovatko neuvottelut joillakin aloilla perusteellisesti jumissa?
 Jarkko Eloranta:
 – Tietysti Postin tilanne on aivan erityinen, ja työnantajan toiminta on kovaa. Teknologiateollisuudessa, kemianteollisuudessa ja metsäteollisuudessa ollaan toisenlaisessa tilanteessa, mutta niissäkään edistyminen ei ole kovin nopeaa. Muut odottavat teknologiateollisuuden ratkaisua. Kiky-tunnit kyllä tiedettiin vaikeaksi paikaksi.
 Jyri Häkämies:
 – Tiedot taloudesta ja työllisyydestä ensi vuodelle ovat aika huolestuttavia. Talouskasvu ja työllisyyskehitys ovat hyytymässä. Nyt huomio kiinnittyy viennin avaukseen eli Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton neuvotteluihin. Sitähän pidetään tämän kierroksen ankkurina.
 Työehtoshoppailua vaikea saada kuriin – SAK: "Työtaistelut ja neuvottelut ainoa keino"

Työmarkkinoilla eletään nyt selvää kyttäysvaihetta – Postin tilanne lisää hermostuneisuutta: Joko keskusjärjestöjen olisi puututtava peliin?


Summary: Republikaanipuolueen puolustautumistaktiikka on vuotanut julkisuuteen.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpiin  kohdistuva virkarikostutkinta jatkuu ja täyttää Yhdysvaltain tiedotusvälineiden etusivut.
 Keskeisimmät syytökset ovat tiivistyneet neljäksi kokonaisuudeksi, joita presidentin puolustajat pyrkivät tekemään tyhjksi.
 Yhdysvaltain edustajainhuone äänestää Donald Trumpin virkarikostutkinnasta, mistä onkaan kyse? Tässä 100:n ja 500:n sanan vastaukset
 Republikaanipuolue laati 12. marraskuuta muistion, jossa muotoiltiin vastaukset tutkinnan pääkohtiin.  Uutissivusto Axios  on saanut muistion haltuunsa ja  julkaissut sen .
 Tässä artikkelissa esittelemme tutkinnan pääkysymykset sekä republikaanien ja demokraattien kannat niihin.
 Kysymys 1. Oliko Trumpin puhelu Ukrainan presidentti Zelenskyille laiton? Pyysikö Trump ulkovallalta palvelusta omaksi hyväkseen?
 Trumpin epäillään pyytäneen, että Ukraina aloittaisi Trumpin poliittiseen vastustajaan  Joe Bideniin  jä hänen poikaansa  Hunter Bideniin  kohdistuvan rikostutkinnan. Joe Biden saattaa nousta demokraattien seuraavaksi presidenttiehdokkaaksi.
 Samalla Trump pyysi, että Ukrainassa tehtäisiin tutkimus Yhdysvaltain demokraattipuolueelle kuuluvasta tietokonepalvelimesta, jonka väitetään olevan ukrainalaisen Crowdstrike-turvallisuusyhtiön hallussa. Sen väitetään sisältävän todisteita siitä, että Ukraina – eikä Venäjä – sotkeutui Yhdysvaltain presidentinvaaleihin.
 Joe Biden ja Hunter Biden kuvattuna koripallo-ottelussa vuonna 2010. Alexis C. Glenn / EPA
 Republikaanien kanta :
 Kun lukee tarkasti puhelusta tehtyä puhtaaksikirjoitusta, näkee heti, että kohdassa, jossa Trump pyytää Zelenskyiltä palvelusta, hän ei puhu Bideneista mitään. Hän puhuu Crowdstrikesta ja palvelimesta.
 Demokraattien näkemys :
 On epäolennaista, puhuiko Trump tuossa kohdassa Bideneista vai demokraateille kuuluvasta palvelimesta. Hän pyysi rikostutkintaa, joka kohdistuisi hänen poliittiseen vastustajaansa.
 Trump myös mainitsi Bidenit toisessa yhteydessä, joten Zelenskyille ei jäänyt epäselväksi, ketkä olivat Trumpin tähtäimessä.
 Demokraatit myös muistuttavat, että demokraattien palvelin ja Crowdstrike ovat salaliittoteoria, joka on jo ajat sitten osoitettu paikaansapitämättömäksi.
 Kysymys 2: Painostiko Trump Ukrainaa laittomasti?
 Trumpin epäillään käyttäneen hyväkseen Ukrainalle jo keväällä luvattua 391 miljoonan dollarin sotilasapupakettia. Ukrainan annettiin ymmärtää, että kipeästi kaivattu raha tulee vasta, kun tutkinnasta Bideneitä vastaan ilmoitetaan.
 Trumpin sanotaan lisäksi esittäneen, että vastineeksi tutkinnan aloittamisesta Zelenskyi kutsutaan vierailulle Valkoiseen taloon.
 Republikaanien kanta :
 Trump ja Zelenskyi tapasivat syyskuussa YK:n kokouksen yhteydessä ja vastasivat toimittajien kysymyksiin. Tuolloin Zelenskyi vakuutti, ettei Trump ollut painostanut häntä millään tavalla.
 – Kyllä, meillä oli ... minun mielestäni hyvä puhelinkeskustelu. Se oli normaali. Puhuimme monista asioista, joten mielestäni, ja te voitte nähdä, ettei kukaan painostanut minua, Zelenskyi sanoi.
 – Toisin sanoen, ei painostusta, jatkoi hymyilevä presidentti Trump.
 Zelenskyi on toistanut asian myöhemmissäkin haastatteluissa.
 Demokraattien näkemys :
 Demokraattien mukaan Trumpin vieressä istuneella Zelenskyillä ei ollut mahdollisuutta sanoa haastattelutilanteessa mitään muuta, koska hän ei missään tapauksessa olisi halunnut suututtaa Trumpia.
 Yhdysvaltain vt. Ukrainan-suurlähettiläs  William Taylor  on kertonut, että Ukrainan johdolta tuli jatkuvasti kyselyjä, joissa ihmeteltiin, miksi luvattuja rahoja ei kuulunut.
 Demokraattien mukaan Yhdysvallat käytti paljon diplomaattisia voimavarojaan Ukrainan painostamiseen. Esimerkiksi Trumpin lakimiehen  Rudy Giulianin  sanotaan yrittäneen saada aikaan rinnakkaisen Ukraina-politiikan, jonka pyrkimys oli Bidenien kampittaminen.
 Trumpin rikostutkinta paljastaa: Bolton raivostui Valkoisen talon Ukraina-hankkeesta
 Kysymys 3. Tiesikö Ukraina, miksi sotilasapu oli jäädytetty?
 Yhdysvaltain hallinto oli hyväksynyt Ukrainalle annettavan sotilasavun valtion kuluvan vuoden budjetissa. Alun perin se oli määrä luovuttaa Ukrainalle 28. helmikuuta. Luovutusta ei tapahtunut.
 Seuraavaksi hallinto ilmoitti 23. toukokuuta, että rahat ovat valmiina, mutta edelleenkään niitä ei luovutettu. Hallinto ei myöskään kertonut, miksi rahoja ei anneta.
 Jopa senaatin republikaaniryhmän puheenjohtaja  Mitch MacConnell  kertoi, ettei saanut asiaan vastausta, kun kysyi sitä ulkoministeri  Mike Pompeolta  ja puolustusministeri  Mark Esperiltä .
 William Taylor kertoo valaehtoisessa lausunnossaan, etteivät Ukrainan viranomaiset voineet olla varmoja, miksi rahoja ei oltu luovutettu vielä elokuussakaan.
 Rahat tulivat lopulta 11. syyskuuta.
 Republikaanien kanta :
 Yhdysvaltain johto ei paljastanut Ukrainalle, miksi sotilasapua ei luovutettu ennen syyskuuta, eikä varsinkaan sitä, että presidentti olisi yrittänyt tällä tavalla saada poliittista hyötyä. Näin ollen mitään rikollista tai painostusta ei ole tapahtunut.
 Demokraattien näkemys :
 Ukrainalla oli kyllä tieto Trumpin toiveista jo hyvissä ajoin. Julkisuudessa Trump kertoi varojen jäädyttämisen syyksi Ukrainan korruptio-ongelman sekä sen, että USA:n eurooppalaiset kumppanit eivät tukeneet Ukrainaa tarpeeksi. Oikea tieto oli kuitenkin mennyt Ukrainan johdolle muuta kautta.
 William Taylorin kertoman mukaan Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs  Gordon Sondland  oli välittänyt tiedon Zelenskyin avustajalle  Andrei Jermakille .
 Trump vihjaili maaliskuussa lähettämässään tviitissä, että Ukraina olisi auttanut Clintoneita vaalikampanjassa ja että asia olisi tulossa ilmi.
 Uutistoimisto AP:n  tietojen mukaan Ukrainan johto piti 7. toukokuuta kolmetuntisen kokouksen, jossa pohdittiin, miten toimia Trumpin ja hänen lakimiehensä Giulianin tahoilta tulleisiin vaatimuksiin aloittaa Biden-tutkinta. Samalla kokous mietti, miten välttää maan sekoittuminen Yhdysvaltain sisäpolitiikkaan.
 The New York Times  kirjoitti 9. toukokuuta, että Giuliani aikoi matkustaa Ukrainaan edistämään Bideneihin kohdistuvaa tutkintaa.
 Bidenien Ukraina-yhteys oli Yhdysvaltain konservatiivisen median tarkassa seurannassa.
 Kysymys 4. Tapahtuiko rikosta, koska Ukraina sai rahansa?
 _ Republikaanien kanta :_
 Mitään vahingollista ei tapahtunut, koska Ukraina sai rahansa, eikä Bideneihin kohdistettua tutkintaa aloitettu.
 Demokraattien näkemys :
 Ukrainan pääsyyttäjä  Juri Lutsenko  aloitti Burismaan ja Bideneihin kohdistuneet  tutkimukset uudelleen maaliskuussa .
 Toukokuussa Lutsenko lopetti Bideneihin kohdistuneen tutkinnan, koska mitään raskauttavaa ei löytynyt. Lutsenko huomautti samalla, ettei ollut havainnut mitään painostusta tutkimuksen tekemiseen.
 Lue lisää :
 Just security :  Timeline: Trump, Giuliani, Biden, and Ukrainegate (updated)

Trumpin virkarikostutkinta: Näistä syistä häntä epäillään ja näin republikaanit vastaavat syytöksiin


Summary: Hallinto-oikeuteen jätetyssä valituksessa vaadittiin pääomasijoituspäätöksen kumoamista.

Iitin kunnanvaltuuston  päätös sijoittaa puoli miljoonaa euroa  Kymi Ring-moottorirataan ei ollut lainvastainen.
 Itä-Suomen hallinto-oikeus on hylännyt Iitin kunnanvaltuutettu  Hannu Suhosen tekemän valituksen  500 000 euron pääomasijoituksesta, jonka Iitin kunnanvaltuusto myönsi kuntaan rakennettavalle Kymi Ring-moottoriradalle toukokuussa 2018.
 Suhonen vaati hallinto-oikeudelle jättämässään valituksessa, että kunnanvaltuuston päätös pääomasijoituksesta on kumottava, ja Iitin kunta on velvoitettava korvaamaan Suhosen oikeudenkäyntikuluja 500 eurolla.
 Valituksen mukaan Kymiring Oy:n hallitukseen kuuluva ja siten asiassa esteellinen Iitin kunnanjohtaja  Riku Rönnholm  oli ollut järjestelemässä yhtiön rahoitusta sekä ollut läsnä kunnanvaltuuston kokouksessa ilman, että hänen jääviytensä on todettu.
 Hannu Suhonen piti kunnanvaltuuston tekemää päätöstä pääomasijoituksesta tosiasiassa yhtiölle annettuna pääomalainana, joka kääntyy lahjaksi, koska kyseessä on hänen mukaansa tappiollinen yritys. Suhonen piti myönnettyä lainaa kuntalain vastaisena.
 Päätös ei Suhosen mielestä myöskään kuulunut kunnan toimialaan ja oli yleisen edun vastainen. Lisäksi päätös sisälsi Suhosen mukaan vaaran suureen taloudelliseen tappioon.
 Iitin kunnanhallitus esitti kunnanvaltuuston puolesta jättämässään lausunnossa, että valitus korvausvaatimuksineen hylätään, ja Suhonen velvoitetaan korvaamaan kunnan oikeudenkäyntikulut. Kunnanhallituksen mukaan Rönnholm ei ollut osallistunut asian käsittelyyn eikä valtuuston kokoukseen.
 Myös Kymiring Oy vaati valituksen hylkäämistä ja omien oikeudenkäyntikulujensa korvaamista Suhosen toimesta.
 Itä-Suomen hallinto-oikeus hylkäsi Suhosen valituksen. Oikeus katsoi, että valtuuston päätöksellä ei ole päätetty lainan tai vakuuden myöntämisestä, eikä valtuuston päätös ole valittajan esittämällä perusteella lainvastainen.
 Hallinto-oikeus päätti myös hylätä kaikkien osapuolten vaatimukset oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.

Oikeus hylkäsi valituksen Kymi Ringin rahoituksesta – kunta saa sijoittaa moottorirataan 500 000 euroa


Summary: Opiskelijoita houkutellaan käyttämään kimppa-autoa, jotta yliopistokampukselta vapautuisi parkkitilaa.

Auton ovien sähköinen lukitus aukeaa naksahtaen.
 Otto Salminen  vetää oven auki ja istuu kuskin paikalle ja alkaa hamuilla hanskalokerosta avaimia.
 Hetkinen, mikä järjestys tämä nyt on? Eikö avaimien normaalisti kuuluisi olla kuskin kädessä autoon mennessä?
 Kyse on Lappeenrannan seudun opiskelija-asuntosäätiön Loasin palvelusta, jossa opiskelijoilla on mahdollisuus vuokrata yhteiskäyttöauto itselleen tunti kerrallaan tai koko päiväksi. Vuokraus toimii kännykkäsovelluksella, joka myös avaa auton ovet sen jälkeen, kun vuokraus on maksettu. Sovellus mahdollistaa sen, että vuokraus tapahtuu itsepalveluperiaatteella, eikä vaadi ketään väliin. Käytännössä auton voi siis vuokrata vaikka keskellä yötä.
 — Tämä on kätevää, koska auton saa puhelimella auki, eikä tarvitse hakea avaimia mistään. Olen aiemmin kadehtien katsonut, kun vastaavia palveluita on ollut muissa kaupungeissa, sähkötekniikan opiskelija Otto Salminen sanoo.
 Otto Salminen ei omista omaa autoa. Isommilla kauppareissuilla ja viikonloppumatkoilla auto olisi kuitenkin kätevä. Kare Lehtonen/Yle
 Teekkarivitsit mukana
 Aiemmin yhteiskäyttöautoja on ollut opiskelijoiden käytössä muun muassa Helsingissä, Tampereella, Oulussa ja Jyväskylässä. Suurin osa kokeiluista on alkanut viimeisen vuoden kuluessa.
 Lappeenrannan seudun opiskelija-asuntosäätiö Loas on tilannut palvelun paikalliselta Vuokraus Hyypiältä.
 — Kyllä tästä on tarkoitus tehdä ihan pysyvää. Me haluamme tarjota opiskelijoille palveluita. Se, että ei tarvitse olla omaa autoa, on ympäristöystävällistä ja opiskelijoiden rahat riittävät paremmin, toiminnanjohtaja  Joonas Grönlund  Loasilta.
 Iso osa Loasin asukkaista on Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston opiskelijoita, minkä vuoksi myös vuokrattavat autot on nimetty teekkarivitsien mukaan.
 Autot ovat saaneet nimensä teekkarivitsien perusteella. Kare Lehtonen/Yle
 Teekkarien ja kylterien vappulehti Hässin päätoimittajana häärii vuodesta toiseen kuvitteellinen  Giorgio Hässi . Hänen kunniakseen myös yksi autoista on nimetty Giorgioksi. Brita ja Brian -autot ovat kaimoja koevastauksissa seikkaileville hahmoille, joita käytetään tarvittaessa esimerkkihenkilöinä. Yhteensä autoja on viisi.
 Opiskelijat voivat vuokrata auton omien menojensa ja tarpeittensa mukaan. Sen lisäksi hyötyä toivotaan myös Skinnarilan alueen pysäköintialueille.
 — Ympäristöhyötyjen lisäksi, voisimme varata vähemmän tilaa autojen säilytykseen. Nyt alueella on yli 1000 parkkipaikkaa ja kaikille ei välttämättä olisi tarvetta, Grönlund pohtii.
 Kavereiden kesken Prisma-rinki
 Otto Salminen on ehtinyt kokeilla auton lyhytaikaista vuokraamista muutaman kerran. Autoa on tarvittu arkisiin asioihin, esimerkiksi Prismassa käyntiin.
 — Nyt olemme ajaneet kaksin tyttöystävän kanssa, mutta olemme miettineet, että voisi perustaa Skinnarilan Prisma-ringin. Jos neljäkin olisi kyydissä, se olisi saman hintaista kuin bussiliput edestakaisin keskustaan, Salminen pohtii.
 Auton varaustilanteen näkee kännykkäsovelluksella, joka myös toimii auton avaimena. Kare Lehtonen/Yle
 Yhteiskäyttöautossa maksetaan tunti- tai vuorokausitaksa, joka on opiskelijalle huokea. Lisäksi vuokraaja maksaa bensat.
 Pääkaupunkiseudulta kotoisin oleva Salminen ei tarvitse autoa päivittäisessä käytössä. Yliopiston läheisyydestä löytyy useimmiten kaikki tarpeellinen. Auton vuokraaminen onkin Salmiselle ensi sijassa taloudellinen ratkaisu.
 — En näe sitä kannattavana, että hankkisin auton ja seisottaisin sitä parkkipaikalla muutamaa ja ajaisin muutaman kerran kuukaudessa.
 Ei ensimmäinen kokeilu
 Loasin asukkaiden lisäksi myös tavalliset kaupunkilaiset voivat käyttää yhteiskäyttöautoja, mutta hinta on silloin korkeampi. Reilussa viikossa palvelulla oli heti parikymmentä käyttökokemusta ja vielä enemmän rekisteröityneitä käyttäjiä. Kysyntä alkoi ennen kuin toimintaa oli ehditty markkinoida mitenkään.
 — Yllättävän positiivisesti on lähtenyt liikkeelle, kiinnostusta on ollut selvästi, myyntivastaava  Timo Nikula  Vuokraus Hyypiältä kertoo.
 Lappeenrannassa yhteiskäyttöautoilusta on innostuttu ennenkin. LUT-yliopisto kokeili henkilökunnan yhteiskäyttöautoja vuonna 2017. Hybridiauto oli yliopiston henkilökunnan käytettävissä virka-aikana ja vuokrattavissa vapaa-ajalle.
 Enää näin ei kuitenkaan ole.
 Timo Nikula uskoo autojen yhteiskäytön lisääntyvän.  Kare Lehtonen/Yle
 — Se ei silloin lähtenyt lentoon, eikä ollut valmis markkinoitavaksi. Sitä pitäisi kyllä kehittää, sillä yhteiskäyttö olisi suositeltava malli, kiinteistöjohtaja  Tuomo Tamper  LUT-yliopistolta kertoo.
 Loasin tekemä sopimus on kaksivuotinen. Tarkoitus kuitenkin on, että palvelusta tulee pysyvä ja se jatkuu tulevaisuudessakin. Aika näyttää, onnistuuko kokeilu pitkässä juoksussa edeltäjiään paremmin.
 — Yhteiskäyttöauton hyvä puoli on siinä, että saat aina toimivan ja huolletun auton. On ihan selvää, että ihmiset eivät ole olleet yhteiskäyttöautoihin ihan valmiita. Miehen mitta on usein ollut auto, Timo Nikula nauraa.
 Myös Lappeenrannan kaupunki tarjoaa yhteiskäyttöautoja. Kaupungin autot ovat sähköautoja ja sellaisen voi vuokrata virka-aikojen ulkopuolella. Aiemmin kaupungilla oli vuokrattavana myös polttoaineella kulkevia autoja, mutta niiden kysyntä ei ollut kummoista. Sen vuoksi toiminta keskittyy nykyisin sähköautoihin, joilla on ollut kohtalaisesti kysyntää.
 — Yhteiskäyttöautojen vuokraus kaupunkilaisille oli heti palvelun aloittamisen jälkeen vähäistä, mutta nyt viimeisen puolen vuoden aikana kysyntä on kasvanut jonkin verran, ilmastokoordinaattori  Petri Kero  Lappeenrannan kaupungilta kertoo.
 Pyöriä ja potkulautoja
 Eri kulkuneuvojen yhteiskäyttö on lisääntynyt viime vuosina myös muilla osa-alueilla.
 Isommissa kaupungeissa kaupunkipyörät ovat olleet jo pidempään osa arkea, mutta esimerkiksi Lappeenrannassa viime kesä oli ensimmäinen kunnollinen kokeilu. Pyörillä tehtiin kesän aikana yli 5000 matkaa. Lappeenrannan kaupungilta voi vuokrata pyörien ja autojen lisäksi myös aurinkosähköllä toimivan veneen.
 Yhteiskäyttöautojen toivotaan vapauttavan tilaa myös kampusalueen parkkipaikoilla.   Kare Lehtonen/Yle
 Loasin toiminnanjohtaja  Joonas Grönlund  sanoo, että yliopistokampukselle Skinnarilaan voisi tulla esimerkiksi sähköpyöriä. Myös kaupunkipyörät olivat yliopistolla tuttu näky, sillä niillä oli kesällä mystinen voima siirtyä keskustasta yliopiston maisemiin.
 Yksi on kuitenkin varmaa.
 — Sähköpotkulautoja tänne ei tule. Niissä on liian suuri loukkaantumisriski, Grönlund toteaa tiukasti.

Kaupunkipyörien idea rantautui autoihin, joita ei enää tarvitse omistaa: “Auto on ollut miehen mitta”


Summary: Ennenaikaisten kuolemien syynä ovat epäterveelliset elämäntavat ja raskas työ.

Suomalaisia muutti Ruotsiin ennätysmäärä vuosina 1968–1971. Tänä aikana Ruotsiin muuttaneet suomalaiset kuolevat nuorempina kuin Ruotsissa syntyneet, uutisoi Ruotsissa toimiva suomenkielinen Sisuradio.
 Sisuradion mukaan tuona aikana Ruotsiin muuttaneiden suomalaismiesten ennenaikainen  kuolleisuus on jopa 50 prosenttia suurempi kuin Ruotsissa syntyneiden .
 Tiedot ovat peräisin tilastollisen keskustoimiston SCB:n luvuista.
 Lukemia selittävät tekijät ovat muun muassa raskas – ja usein vaarallinen – työ sekä epäterveelliset elämäntavat, selittää SCB:n väestötieteilijä  Örjan Hemström  Sisuradiolle.
 Suomesta muuttaneita on Ruotsissa syntyneitä enemmän työläisammateissa, ja tämän tiedetään Hemströmin mukaan lisäävän kuolemanriskiä. Hemströmin mukaan suomalaiset tulivat Ruotsiin aikana, jolloin tupakointi ja alkoholin käyttö olivat maassa huipussaan.
 Sisuradion mukaan enimmillään suomalaisia muutti jopa 40 000 vuodessa. Muuttoaallon syynä oli köyhyys ja työttömyys, jotka riivasivat sodanjälkeistä Suomea. Isien raivaamat pientilat eivät tarjonneet työtä nuorille, kirjoittaa Elävä arkisto. Tästä syystä katseet alkoivat kääntyä  satumaiselta vaikuttavaan läntiseen naapurimaahan .
 Lue myös :
 Koti-ikävästä kärsiviä ruotsinsuomalaisia houkutellaan nyt Suomen työvoimapulaa paikkaamaan – "Minä löysin täältä paratiisin", sanoo Marianne Viita
 Puukko, pullo ja puistonpenkki – toisen polven ruotsinsuomalaiset pyristelevät irti stereotypioista

Sisuradio: Muuttoaallon huipulla Ruotsiin muuttaneet suomalaiset kuolevat nuorempina kuin ruotsalaiset


Summary: Työehtosopimuslain mukaan työnantaja valitsee liiton, jonka työehtosopimuksen mukaan työehdot määräytyvät.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Postilaisten toista viikkoa kestäneessä lakossa  on pitkälti kysymys protestista "työehtoshoppailua" vastaan.
 Työntekijöitä edustava Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU) ei hyväksy sitä, että heidän jäseniään on siirretty toisen työehtosopimuksen piiriin. Sitä vastaan PAU nyt lakkoilee ja osin myös siksi, ettei lakikirjasta ole todelliseksi pelastusrenkaaksi tässä tilanteessa.
 Työntekijöillä ei lain mukaan ole päätösvaltaa siihen, minkä työehtosopimuksen mukaan työpaikalla tehdään töitä.
 – Työehtosopimuslain mukaan työpaikalla sovellettava työehtosopimus määräytyy sen mukaan, mihin työnantajaliittoon työnantaja kuuluu. Työntekijöiden liitolla ei ole siihen merkitystä, sanoo työtuomioistuimen presidentin virasta eläköitynyt  Jorma Saloheimo .
 Jorma Saloheimo ei pidä realistisena, että työehtoshoppailua lähdettäisiin suitsimaan lakimuutoksen kautta.  Derrick Frilund / yle
 Niinpä esimerkiksi Postin kiistan ytimessä olevat 700 pakettilajittelijaa ovat edelleen valtaosin PAUn jäseniä, mutta heidän työehtonsa määräytyvät Teollisuusliiton ja Medialiiton työehtosopimuksesta.
 – Työehtosopimuslain perussäännön mukaan myös niihin työntekijöihin, jotka ovat järjestäytymättömiä tai kuuluvat toiseen ammattiliittoon, sovelletaan työnantajaliiton sopimaa työehtosopimusta, sikäli kuin työntekijät tekevät kyseisessä työehtosopimuksessa määriteltyä työtä, Saloheimo sanoo.
 Lakimuutos ei onnistu
 Nykyinen työehtosopimuslaki on vuodelta 1946, eikä sitä ole Saloheimon mukaan muutettu vuosikymmeniin.
 Periaatteessa "työehtoshoppailu" on mahdollista saada kuriin lakimuutoksella, mutta käytännössä se vaihtoehto on Saloheimon mukaan syytä unohtaa.
 Hän arvioi, että työehtosopimusten vaihdoksia on aina tehty ja tullaan tekemään, sillä järjestö- ja yritysrakenteet muuttuvat ja yritysten toimialat kehittyvät.
 – En pidä realistisena, että lakia lähdettäisiin muuttamaan, koska siinä puututtaisiin niin syvälle meneviin periaatteisiin. Se saattaisi törmätä jopa perustuslakiin. Järjestäytymisvapaushan on perustuslaissa taattu oikeus.
 Saloheimon mukaan muutos edellyttäisi työmarkkkinaosapuolten suostumusta ja selvää on, ettei työnantajapuoli siihen koskaan suostuisi.
 – Käytännössä työntekijöillä ei ole muuta tapaa painostaa kuin työtaistelutoimet, hän sanoo.
 Saloheimon mukaan hänen  onkin vaikea keksiä keinoa, jolla valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  saa riidan ratkaistua "ainakaan työntekijäpuolen toivomalla, laillisesti pitävällä ratkaisulla."
 Shoppailtu on ennenkin
 Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön (SAK) puheenjohtaja  Jarkko Eloranta  sanoo, että "työehtoshoppailu" eli työntekijöiden siirto eduiltaan huonompaan sopimukseen on ollut työntekijöiden riesana jo pitkään.
 Elorantakin muistaa useita kiistoja omilta johtajavuosiltaan Julkisten ja hyvinvointialojen liitossa (JHL).
 – Leijona Catering, Palmia, on näitä nähty, ja vaihtelevasti on pärjätty näitä vastaan taistellessa, Eloranta sanoo.
 SAK:n Jarkko Eloranta sanoo, että tukilakoilla muut liitot ajavat samalla omaakin etua.  Jarno Kuusinen / AOP
 Leijona Catering Oy päätti 2016 alusta siirtyä noudattamaan majoitus- ja ravitsemisalan työehtosopimusta. Sen pelättiin merkitsevän palkanalennusta ravintolahenkilökunnalle.
 Helsinki päätti 2014 yhtiöittää osan liikelaitos Palmiasta. Työntekijöitä huolestutti, että yhtiöittämisen myötä työntekijöiden työehtosopimus vaihtuisi ja siten palkat ja muut edut heikkenisivät.
 Eloranta hoitaisi Saloheimon tapaan työehtoshoppailua muuten kuin lakimuutoksilla. Siinä kun väistämättä puututtaisiin samalla myös työntekijöiden järjestäytymisoikeuteen, mikä on ammattiliittojen toiminnan peruspilareita.
 – Ymmärrämme, että järjestäytymisvapaus kuuluu työnantajallekin. Mutta kyllä silläkin täytyy olla merkitystä, mihin ihmiset ovat järjestäytyneet, Eloranta sanoo.
 Itsellekin hyötyä
 Nykyisen lain mukaan työntekijöiden valitsemalla liitolla ei ole merkitystä. Niinpä Elorantakin sanoo, että työtaistelut ja neuvottelut ovat käytännössä ainut keino vaikuttaa "työehtoshoppailuun".
 Postin paketinkuljettajien  sopimuksen vaihtoa vastaan taistellaan jo tukilakoilla monen ammattiliiton voimin . Sen taustalla on kuljetusliittojen Kaveria ei jätetä -solidaarisuussopimus.
 – Samalla siinä ollaan ajamassa omaakin etua. Jokainen ymmärtää, että sama "sopimusshoppailu" voi osua omallekin kohdalle, Eloranta sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Postilakon sovittelu jatkuu – PAUn Nieminen pitää Postin johdon väitteitä väärinä, ministeri Paatero ei kommentoi tilannetta
 Postilakko jatkuu – PAU ei hyväksynyt sovintoehdotusta, video osapuolten kommenteista
 Posti ei aio perua pakettilajittelijoiden sopimusvaihdosta – toimitusjohtajan mukaan vaihdoksella valtion omistajaohjauksen tuki
 STT: Valtion omistajaohjausosasto antoi aiemmin syksyllä tukensa Postin pakettilajittelijoiden siirrolle
 Paine kasvaa päivä päivältä Postin työriidan tukilakoissa – katso tästä kaikki lakkoon liittyvät alat

Työehtoshoppailua vaikea saada kuriin – SAK: "Työtaistelut ja neuvottelut ainoa keino"


Yleisradion Radion sinfoniaorkesteri (RSO)  on ehdolla  yhdysvaltalaisen musiikkipalkinto Grammyn saajaksi. RSO kilpailee Grammy-pystistä parhaan klassisen kokoelman sarjassa.
 Ehdolla olevan kokoelman teokset ovat laulusarja  True Fire , orkesteriteos  Ciel d'hiver  ja harppukonsertto  Trans . Teokset on säveltänyt  Kaija Saariaho . Levyn on julkaissut suomalainen Ondine records.
 RSO:n intendentti  Tuula Sarotie  kertoo, että ehdokkuus tuntuu "valtavan hienolta ja palkitsevalta". Sarotien mukaan jo pelkkä ehdokkuus tuo orkesterille suurta huomiota maailmalla.
 Sarotie ei malta olla mainitsematta Saariahon merkitystä Grammy-ehdokkuudelle.
 – Kaija Saariaho on ollut yksi valtavan iso punainen lanka Radion sinfoniaorkesterin toiminnassa viimeiset vuosikymmenet. Olemme esittäneet varmaan jokaisen teoksen, jonka Saariaho on meille säveltänyt. Suurin osa niistä on myös levytetty.
 Grammy-palkinnot jaetaan 27. tammikuuta Los Angelesissa. Grammy-palkintoa pidetään elokuva-alan Oscareihin verrattavana tunnustuksena.
 Sarotie kertoo, että RSO:n sama kokoelma on ehdolla myös kansainvälisen klassisen musiikin ICMA-palkinnon saajaksi nykymusiikin sarjassa. Kilpailun finalistit selviävät joulukuun puolessa välissä. Voittajat julkistetaan 21. tammikuuta.

Radion sinfoniaorkesteri sai Grammy-ehdokkuuden


Summary: Lasten oikeudet ja elinolosuhteet ovat parantuneet lähes kaikkialla maailmassa.

YK:n jäsenmaat hyväksyivät lapsen oikeuksien sopimuksen tasan 30 vuotta sitten. Sopimus takaa lapsille muun muassa oikeuden elämään, turvallisuuteen, koulutukseen ja terveydenhuoltoon.
 Kolmen vuosikymmenen aikana lasten oikeudet ja elinolosuhteet ovat parantuneet lähes kaikkialla maailmassa,  Unicefin tuore raportti kertoo.  Viime vuosina kehitys on ollut hitaampaa.
 Etsimme neljä tilastoa, jotka kertovat muutoksesta. Vertasimme maailman tilannetta myös Suomeen.
 1. Lapsikuolleisuus on vähentynyt
 Nykylapsilla on aiempaa paremmat mahdollisuudet selvitä aikuisiksi.
 Kun lapsen oikeuksien sopimus solmittiin vuonna 1990,  alle viisivuotiaista lapsista kuoli lähes joka kymmenes.  Viime vuonna tuhannesta alle viisivuotiaasta lapsesta kuoli 39.
 Lapsikuolleisuutta ovat vähentäneet muun muassa terveydenhuollon edistysaskeleet ja maailman vaurastuminen.
 – Se on valtava saavutus ottaen huomioon sen, että maailman väkiluku nousee dramaattisesti, sanoo Suomen Unicefin ohjelma- ja vaikuttamistyön johtaja  Inka Hetemäki  Ylen haastattelussa.
 Lasse Isokangas / Yle
 Suomen lapsikuolleisuus on ollut jo vuosikymmeniä maailman alhaisimpien joukossa. Aiemmin oli toisin. Vielä 1930-luvulla  joka kymmenes syntynyt suomalaislapsi kuoli alle yksivuotiaana.
 Unicefin Hetemäen mukaan Suomen historia osoittaa myös sen, että naisten koulutukseen kannattaa panostaa.
 – Kun äiti on koulutettu, myös lapsi pysyy elossa, Hetemäki sanoo.
 2. Myös tytöt pääsevät kouluun
 Nykyään yli yhdeksän kymmenestä lapsesta käy koulua. Etenkin tytöt käyvät koulua aiempaa enemmän.
 Koulun ulkopuolelle jääneiden alakouluikäisten tyttöjen määrä  on onnistuttu lähes puolittamaan vuosituhannen alun jälkeen.
 Unicefin Inka Hetemäen mukaan hyvästä kehityksestä voi osaltaan kiittää myös lapsen oikeuksien sopimusta.
 – Sopimuksen myötä ilmaisesta perusopetuksesta tuli velvoite kaikille maille, Hetemäki sanoo.
 Lasse Isokangas / Yle
 Koulun ulkopuolelle jäävät lapset ovat usein kaikkein köyhimmistä ja syrjityimmistä perheistä. Koulunkäyntiä estävät myös sitkeät konfliktit ja pakolaisuus.
 Unicefin Hetemäen mukaan eriarvoisuuden kasvu uhkaakin hidastaa kehitystä. Viime vuosina koulunkäyntimäärät eivät ole kasvaneet edellisten vuosikymmenien tahtiin.
 Suomessa käytännössä kaikki lapset käyvät koulua. Eriarvoisuus vaikuttaa silti koulunkäyntiin myös Suomessa.
 – Suomessa huolestuttavia piirteitä siitä, että koulutuksen epätasa-arvo on syventynyt. Perheen tausta vaikuttaa oppimistuloksiin, Hetemäki sanoo.
 3. Rokotukset ovat pelastaneet lapsia
 Lapset ovat hyötyneet valtavasti maailmanlaajuisista rokotusohjelmista viime vuosikymmeninä. Kurkkumätä, tuhkarokko, polio ja muut tartuntataudit tappoivat ja vammauttivat erityisesti lapsia.
 Unicefin mukaan pelkästään tuhkarokkorokotusten on arvioitu estäneen  yli 21 miljoonan lapsen kuoleman tällä vuosituhannella.
 Lasse Isokangas / Yle
 Viime vuosina kehitys on ollut hitaampaa. Jopa kehittyneissä länsimaissa joidenkin rokotusten kattavuus on heikentynyt.
 Osittain kyse on rokotusohjelmien menestyksestä. Kun tappavat tartuntataudit eivät enää leviä entiseen tapaan, osa vanhemmista ei enää pidä rokotuksia tarpeellisina.
 Erityisesti tuhkarokko on tehnyt paluuta viime vuosina. Kun vuonna 2018 Maailman terveysjärjestö WHO laski koko vuonna 170 000 tuhkarokkotapausta, tämän vuoden syyskuuhun mennessä tapauksia oli jo 420 000.
 Suomessa  vain noin 0,5 prosenttia kouluikään ehtineistä lapsista  on jäänyt ilman perusrokotteita. Etenkin tuhkarokon rokotekattavuus on heikentynyt silti joillain alueilla selvästi. Viime vuonna Suomessa havaittiin  THL:n mukaan 17 tuhkarokkotapausta.
 4. Lapsiavioliitot yhä yleisiä
 Myös lapsiavioliitot  ovat vähentyneet maailmassa viime vuosikymmeninä.  Etenkin Intiassa ja muualla Etelä-Aasiassa muutos on ollut nopeaa.
 Kun vielä kymmenen vuotta sitten lähes puolet Etelä-Aasian tytöistä naitettiin alaikäisinä, nyt naimisiin joutuu alle kolmannes.
 Lasse Isokangas / Yle
 Silti yhä noin viidennes maailman tytöistä joutuu naimisiin ennen 18. syntymäpäiväänsä. Alaikäisten poikien avioituminen on harvinaisempaa, mutta arvioilta neljä prosenttia Etelä-Aasian ja Saharan eteläpuoleisen Afrikan pojista on naimisissa.
 Kehitys on ottanut myös takapakkia. Unicefin mukaan tyttöjen lapsiavioliitot ovat yleistyneet kaikkein köyhimpien perheiden parissa sekä Latinalaisessa Amerikassa että Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa.
 Suomessa  alle 18-vuotiaiden avioituminen oli mahdollista  poikkeusluvalla tämän vuoden toukokuuhun saakka. Hakemuksia jätettiin 10–30 vuosittain.
 Lue lisää:
 Lapsen oikeuksien sopimus 30 vuotta – ”sopimus haluttiin tehdä, koska lapset ovat tärkein asia maailmassa”

Valtaosa nykylapsista käy koulua, saa rokotuksen ja välttää lapsiavioliiton – viime vuosina kehitys on maailmalla polkenut paikallaan


Summary: Euroopa-neuvoston väistyvä puheenjohtaja Donald Tusk on valittu keskusta-oikeistolaisen Euroopan kansapuolueen EPP:n uudeksi johtajaksi. Tusk piti ärhäkän puheen populismia vastaan.

ZAGREB  Donald Tusk valittiin Euroopan kansanpuolueen EPP:n uudeksi johtajaksi ilman vastaehdokasta Zagrebissa, Kroatiassa. 62-vuotias Tusk päättää työnsä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajana tämän kuun lopussa.
 Tusk ottaa Euroopan suurimman puolueen johtaakseen aikana, jona sen kannatus on laskenut tasaisesti eurovaaleissa sekä jäsenmaissa.
 Tusk nosti valintapuheessaan esiin ainoastaan yhden asian, taistelun populisteja ja äärioikeistoa vastaan. Tusk on Puolan entinen pääministeri ja hän on ollut molempien äänekäs arvostelija.
 – Olen ollut byrokraatti viimeiset viisi vuotta, mutta nyt olen valmis taisteluun. Toivottavasti tekin olette, Tusk sanoi puheessaan EPP:n puoluekokousväelle.
 Tusk on arvostellut erityisen tiukasti Puolan ja Unkarin poliittisia päätöksiä. Unkarin pääministerin  Viktor Orbánin  johtama Fidesz -puolue on tällä hetkellä jäähyllä EPP:ssä. Puolueelta vietiin äänioikeus johtuen sen rikkomuksista EU:n perusperiaatteita kohtaan.
 Pelko pyörittää politiikkaa tällä hetkellä
 Tusk haluaa kirkastaa EPP:n poliittista viestiä. Hän on keskustellut politiikan viestimisestä jopa paavi  Franciscuksen  ja U2-laulajan  Bonon  kanssa.
 EPP:n kokous Zagrebissa kestää kaksi päivää. Antonio Bat / EPA
 Tuskin mielestä ainoastaan niillä poliitikoilla, jotka pystyvät takaamaan kansalaisten turvallisuuden ja samalla turvaamaan ihmisten vapaudet ja oikeudet on oikeus olla ehdolla vallankahvaan.
 – Me emme uhraa arvojamme, ihmisoikeuksia, oikeusvaltioperiaatteita emmekä sivistystä vastalahjaksi turvallisuudesta ja järjestyksestä. Siihen ei ole tarvetta, koska ne eivät sulje toisiaan pois. Se, joka ei voi tätä hyväksyä, ei voi myöskään kuulua tähän perheeseen, sanoi Tusk Zagrebissa.
 Unkarin puoluejäsenyyttä ei käsitellä Zagrebin kokouksessa, mutta EPP:n jäsenpuolueista osa olisi valmis jopa erottamaan Fideszin.
 Tuskin tavoitteet: vapaus, järjestys ja perinteet
 Viime kevään parlamenttivaaleista lähtien on ollut nähtävissä, että keskustaoikeistolainen EPP on siirtymässä piirun verran oikealle. Puolue on alleviivannut kristillisdemokraattista perintöään ja arvojaan.
 Miten EPP pystyy terävöittämään viestiään turvallisuudesta ja järjestyksestä haastaessaan populistit ja äärioikeiston ja olemaan silti vapauksien puolustaja on uuden puoluejohdon ensitehtävä.
 Petteri Orpo  (kok.) on Suomesta ehdolla yhdeksi EPP:n varapuheenjohtajista. Orpon läpimeno ei ole varma mutta äänestyksissä torstaina Orpolla on Pohjoismaiden ja Baltian maiden tuki.
 EPP vaihtaa johtoa hetkellä, jolloin koko Euroopassa kiehuu poliittisesti ja Euroopan unionilta odotetaan nykyistä huomattavasti aktiivisempaa roolia – oli kyse sitten turvallisuudesta, maahanmuutosta, taloudesta, kilpailukyvystä tai kansalaisten oikeuksista.
 Donald Tusk luonnehtii itseään lyhytsanaiseksi ja suorapuheiseksi. Saadakseen läpi uudistuksia ja muutoksia hänen on kuitenkin saatava kaikki mukaan.

Euroopan suurin puolue, keskustaoikeistolainen EPP lähtee taisteluun populisteja vastaan


Summary: Musikaali on teatterille aina puhenäytelmää isompi satsaus, mutta houkuttaa myös suurempia yleisöjä. Evitan ohjaa Seinäjoella Tuomas Parkkinen.

Seinäjoen kaupunginteatterin syksyn 2020 ensi-ilta on  Andrew Lloyd-Webberin  säveltämä ja  Tim Ricen  kirjoittama  Evita -musikaali.
 Musikaali kertoo Argentiinan entisen presidentti  Juan Perónin  vaimon  Eva Perónin  elämästä. Sen tunnetuimpiin sävelmiin kuuluu laulu  Don´t cry for me Argentina .
 Evitan  ohjaa Seinäjoelle  Tuomas Parkkinen . Parkkiselta nähdään ensi vuonna Etelä-Pohjanmaalla myös Ilmajoen musiikkijuhlien oopperaohjaus  Hiljaiset perivät maan .
 "Tämä se on"
 Seinäjoen kaupunginteatterin toimitusjohtaja  Markko Heinosen  mukaan syksyn ensi-iltateosta mietittiin yhdessä Tuomas Parkkisen kanssa. Tiedossa oli, että tehdään musikaali, jonka Parkkinen ohjaa.
 – Mietimme yhdessä, mikä musikaali olisi mielenkiintoinen, sopisi Seinäjoelle ja herättäisi mielenkiintoa yleisössä. Kun keksimme  Evitan , oli ihan selvää, että tämä se on, Heinonen sanoo.
 Musikaalin toteuttaminen on teatterille selvästi suurempi produktio, ja riski, kuin puhenäytelmän tekeminen. Näyttämölle tarvitaan laulu- ja tanssiryhmä, orkesteri, vierailevia näyttelijöitä. Heinosen mukaan satsaus kuitenkin kannattaa.
 – Tottakai musikaalin tekeminen kannattaa, vaikka se on teatterille taloudellisesti iso satsaus. Se myös houkuttelee laajempaa yleisöä.
 Evitan ja muiden pääosanesittäjien nimet julkistetaan helmikuussa. Laulu- ja tanssiharjoitukset alkavat huhtikuussa ja musikaalin näyttämöharjoitukset kesän jälkeen.
 "En kohtele Evaa silkkihansikkain"
 Ohjaaja Tuomas Parkkisen mukaan  Evita  sopii nykyaikaan. Musikaalin keskiössä on nainen ja hänen tarinansa, ja naisen rooli on Parkkisen mukaan murroksessa nyt monellakin rintamalla.
 Sata vuotta sitten syntynyt Eva Duarte de Perón (k. 1952) ei ollut poliitikko, vaan poliitikon vaimo. Hän halusi olla kansan kuningatar.
 – Joku voisi sanoa, että populistit lupaavat kansalle liikaa. Kun Evita laulaa kansalle, ettei hylkää heitä ja tulee rakastamaan kansaa ikuisesti, se on sellainen lupaus, mitä ei joka poliitikon suusta kuule, Tuomas Parkkinen sanoo Seinäjoen kaupunginteatterin tiedotteessa.
 Parkkisen mukaan Seinäjoella tullaan näkemään viihdyttävä, tunteisiin vetoava, yllätyksellinen ja mahtipontinen  Evita . Ohjaaja lupaa näyttää Evasta ennennäkemättömiä puolia.
 – En kohtele Evaa silkkihansikkain vaan uskon saavani hänestä ja teoksesta enemmän ja paremmin irti kuin aiemmin nähdyissä  Evita -musikaaleissa.
 Musikaali on nähty Suomessa muun muassa  Tampereen Työväen Teatterissa  vuonna 2014 ja  Helsingin kaupunginteatterissa  2006.
 Evita  on läpisävelletty teos Sen toteutuksessa halutaan käyttää hyödyksi Seinäjoen remontoidun kaupunginteatterin uutta äänitekniikkaa.
 Musikaalin koreogragian suunnittelee  Jukka Haapalainen , lavastuksen  Marjatta Kuivasto  ja puvut  Leena Rintala .
 Syksyllä 2018 Seinäjoella nähtiin Kolmas nainen -yhtyeen musiikkiin perustuva musikaali  Tästä asti aikaa .

Seinäjoen kaupunginteatteriin Evita-musikaali syksyllä 2020 – ohjaaja: "En kohtele Evaa silkkihansikkain"


Summary: Sydneyssä asukkaita kehotetaan pysymään sisätiloissa. Myös villieläimet kärsivät – katso video koalan pelastusoperaatiosta.

Australiassa riehuvat maastopalot eivät taltu.
 Etelä-Australian osavaltiossa ovat kovat tuulet lietsoneet esiin 30 uutta tulirintamaa.
 Lämpötila on kohonnut yli 40 asteen ja viranomaiset ovat julistaneet osavaltion katastrofitilaan. Katastrofitila tarkoittaa, että syttyviä paloja ei välttämättä pystytä rajoittamaan.
 Pensaspalot ovat uhanneet voimalinjoja ja pakottaneet sähköyhtiöt katkaisemaan virran yli 12 000 taloudelta.
 Myös Australian itärannikkoa päiväkausia koetelleet maastopalot jatkuvat edelleen. Palontorjujat yrittävät rajoittaa kaikkiaan noin sataa kuloa.
 Australian maastopalot tekevät Sydneyn ilmasta vaarallisen hengittää. Joel Carrett / EPA
 Viisimiljoonainen Sydney on jo toista päivää sankan savun varjostama. Asukkaita on kehotettu pysymään sisätiloissa.
 Maastopalot koettelevat myös eläimistöä
 Vaikka maastopalot ovat luonnossa normaalisti esiintyvä ilmiö, näin laajat palot koettelevat varsinkin harvinaisempia eläinlajeja.
 Koaloja on Australiassa noin 80 000 eläimen kanta, ja hitaasti liikkuvat eläimet ovat helppo saalis nopeasti eteneville lieskoille.
 Australialaiset tv-yhtiöt Nine Network ja Seven Network kuvasivat paikallisen pariskunnan nopeita toimia, joilla noukittiin puusta palovammoja saanut koala Long Flatissa, Uudessa Etelä-Walesissa.
 Koalaa valeltiin vedellä ja se käärittiin huopaan, vietäväksi 40 kilometrin päässä sijaitsevan Port Macquarien koalasairaalaan.
 Koaloiden hoito on vaikeaa
 Sairaalassa hoidetaan vammautuneita koaloja. Sairaalan tiiminvetäjä  Amanda Gordon  kertoi Reuters-yhtiön haastattelussa, että koalojen hoito on haastavaa, koska ne saattavat näennäisesti voida hyvin, ja silti menehtyä.
 – Koalojen palovammat voivat säteillä syvälle ja laajalle, eikä turkin lävitse välttämättä näe kaikkia vammoja. Ajan myötä selviää, miten käy. Raajat voivat parantua hyvin, mutta eläin saattaa kuitenkin kuolla.
 Palontorjujat suojaavat Colo Heightsin koulua Sydneyn lounaispuolella 19.11.  Dean Lewins / EPA
 – Me tarkkailemme hoitoon otettujen eläinten tilannetta ja mahdollisia kivun merkkejä, kuten hampaiden narskuttelua ja levottomuutta – ja etenemme päivä kerrallaan, kertoi Amanda Gordon.
 Kaksinapainen sää kärjistää
 Australiaa koettelevan poikkeuksellisen kuivuuden taustalla on nähty Intian valtameren kaksinapainen suursääjärjestelmä.
 Aiemmin Tyynellä valtamerellä vaikuttaneeseen El Niñoon verrattu kaksinapainen eli dipoli sääilmiö aiheuttaa toisaalta tulvia Itä-Afrikassa, toisaalta kuivuutta Australiassa.
 Avustustustyöntekijät ovat huolissaan ilmiöstä, joka vaikeuttaa elinoloja Itä-Afrikassa. Tutkijat arvioivat, että dipoli-ilmiö yleistyy.
 Australian ilmatieteen laitoksen mukaan nyt käynnissä oleva Intian valtameren dipoli-ilmiö on yksi voimakkaimmista havaituista,  kirjoittaa Guardian-lehti .
 Australian mantereen länsipuolella valtameren lämpötilan lasku johtaa sateiden vähenemiseen ja kuivuuteen, mikä lisää pensaspalojen voimaa.
 Lue lisää :
 Australian maastopalot näkyivät jopa Sydneyn kuuluisien nähtävyyksien läheisyydessä
 Australiassa kiista: Onko maastopalokatastrofin aikaan sopivaa puhua ilmastonmuutoksesta – katso videot valtavista paloista

Sydneyssä köhitään savusumussa, koalat pakenevat liekkejä – onko Australian katastrofin taustalla kaksinapainen sääilmiö?


Summary: 111-vuotiaan Havis Amandan pelastamiseksi on ehdotettu monenlaisia ratkaisuja. Voit keskustella niistä jutun lopussa.

Miten olla kieltämättä ihmisten juhlintaa, mutta samalla suojella arvokasta patsasta?
 Näitä kysymyksiä on nyt viime päivät pohdittu.
 Kun Suomi voittaa jotain, lähdetään torille. Helsingissä juhlijoille tärkeä pyhiinvaelluskohde on etenkin Kauppatorin kupeessa sijaitseva Havis Amandan eli Mantan patsas.
 Tänä vuonna Mantalla on juhlittu esimerkiksi  jääkiekon maailmanmestaruutta  ja viimeisimpänä miesten jalkapallomaajoukkueen  historiallista arvokisapaikkaa .
 Jalkapallofaneja kiipeämässä Mantan päälle perjantaina, jolloin Suomi varmisti paikkansa jalkapallon EM-kisoissa. Jouni Immonen / Yle
 Osa on kuitenkin sitä mieltä, että  arvokas patsas ei yksinkertaisesti kestä  tällaista menoa: juhlaseremoniaanhan on tyypillisesti kuulunut, että Mantan päälle kiivetään ja sen altaassa mahdollisuuksien mukaan uidaan.
 Jo  keväällä jääkiekon kultajuhlien jälkeen pohdittiin , voisiko 111-vuotiaan Mantan tilalle etsiä jonkin toisen juhlapaikan tai pystyisikö sen korvaamaan kopiolla.
 Tuolloin keskustelu Mantan kohtalosta kuitenkin hiipui eikä muutosta tapahtunut.
 Jääkiekon maailmanmestaruuksia Mantalla on juhlittu useampaan kertaan.  Tuomo Björksten / Yle
 Helsingin kaupunki ei edes viime viikolla aidannut patsasta , vaikka etukäteen oli tiedossa, että Huuhkajien EM-kisapaikan varmistuessa Manta palvelisi jälleen juhlakansaa – kuten tapahtuikin.
 Kiitos perjantaisten juhlien, ehdotukset Mantan patsaan korvaamisesta ja siirtämisestä turvallisempaan paikkaan ovat saaneet uutta puhtia.
 Mantan siirtämisestä puuhataan parhaillaan  valtuustoaloitettakin .
 Manta turvaan, mitä tilalle?
 Mutta mitäs jos Mantan tilalle ei tulisikaan sen kopiota, vaan toinen – kenties kiipeilyyn paremmin soveltuva – patsas?
 Ainakin Twitterissä Mantan korvaajaksi on löytynyt monia vaihtoehtoja ympäri Suomea.
 Millä tavoin sinä korvaisit Havis Amandan patsaan? Kerro ehdotuksesi jutun lopussa.
 Esimerkiksi Helsingin kaupunginvaltuutettu  Otto Meri  (kok.) ehdottaa, että Mantan tilalle siirrettäisiin Neuvostoliiton aikana Moskovan kaupungilta saatu Maailman rauha -patsas.
 Kyseinen patsas sijaitsee tällä hetkellä Helsingin Hakaniemessä.
 Moskovan kaupunki lahjoitti pronssisen Maailman rauha -patsaan Helsingille vuonna 1990. Myöhemmin patsas on kokenut kovia: yhdeksän vuotta sitten se yritettiin räjäyttää. Pekka Sipilä / Yle
 Eräs ehdottaja toisi Kauppatorille Rakentajat-patsaan Hämeenlinnasta.  Betoniveistos ei ole ollut kaikkien mieleen , mutta ainakin siinä riittäisi juhlijoille kiivettävää.
 Vai olisivatko Valkeakoskelta puretut pyramidit turvallisempi vaihtoehto, kuten yksi ehdotuksista kuuluu?  Askel-nimisen veistoksen kivet lojuivat  ainakin vielä lokakuussa turhan panttina.
 Lisäksi on esitetty, että juhlijoille pystytettäisiin täysin uusi patsas esimerkiksi Kansalaistorille. Ehdottajan mukaan patsaan mallina voisi toimia kohderyhmää ajatellen menestynyt urheilija, kuten  Jari Litmanen  tai  Teemu Selänne .
 Tosin Litmasen näköispatsas on jo Lahdessa. Olisiko seuraavaksi sitten Selänteen vuoro?
 Menestyksekkään uran jalkapalloilijana tehneen Jari Litmasen patsas valmistui Lahteen vuonna 2010. Juha Paaso / Yle
 Tietyn patsaan tai suihkulähteen luona juhliminen ei ole pelkästään suomalainen ilmiö. Esimerkiksi myös Ruotsissa urheilumenestystä juhlistetaan suihkulähteessä pulikoiden.
 Tavan kitkeminen kokonaan voikin olla hankalaa.
 Lue lisää:
 Havis Amandaa rakastetaan vähän liian rajusti, ja samaa tapahtuu muuallakin maailmassa – Suomessa patsaita on suojattu lähinnä sota-aikana
 Voiko Havis Amandan patsasta eli Mantaa korvata millään? Voit keskustella aiheesta klo 22.00 asti.

Manta halutaan korvata kopiolla, mutta sopisiko juhlijoiden kiipeiltäväksi jokin toinen patsas? Ehdota vaihtoehtoasi rakastetun maamerkin tilalle


Summary: Kasvuyritystapahtuma Slush alkaa huomenna. Suomalaiset startupit eivät ole sortuneet kasvuhuumaan samalla tavalla kuin Piilaaksossa.

Viisi vuotta sitten kyytisovellus Uber laajensi aggressiivisesti reviiriään ympäri maailmaa. San Franciscosta toimintansa aloittanut kasvuyhtiö poltti miljardeja dollareita pääomasijoittajien rahoja pyrkiessään valtaamaan taksimarkkinoita Pariisista Pekingiin. Valloitusreissu tehtiin  myös Suomeen .
 Uberista uumoiltiin seuraavaa Piilaakson jättiläistä, joka murtaa vanhat rakenteet ja luo samalla uudenlaisia ansaintamalleja. Pääomasijoittajat piirittivät yhtiön perustajaa ja toimitusjohtajaa  Travis Kalanickia  päästäkseen mukaan kyytiin.
 Kalanickin ainoa päämäärä Uberin johdossa oli kasvu hinnalla millä hyvänsä. Koko ajan kilpailijoitaan ja viranomaisia askelen edellä ollut yhtiö onnistuikin kasvattamaan matkojen määriä ja valtaamaan uusia kaupunkeja hengästyttävällä tahdilla. Uber toimi periaatteella, että on helpompaa pyytää anteeksi kuin lupa. Tosin sääntöjä rikkonut Uber harvoin pyyteli tapojaan anteeksi.
 Aggressiivinen asenne miellytti pääomasijoittajia, jotka näkivät sijoitustensa arvon kasvavan kymmenistä miljoonista dollareista miljardeihin dollareihin. Harvaa tuntui haittaavan kasvun kova hinta.
 Pääomasijoitusyhtiö Benchmarkin  Bill Gurley  näki kuitenkin ongelmia yhtiön strategiassa. Vuonna 2011 Gurley oli onnistunut hankkimaan Benchmarkille vajaan 20 prosentin omistusosuuden Uberista. Gurleyn tekemä 11 miljoonan dollarin sijoitus oli neljässä vuodessa kasvanut useiden miljardien arvoiseksi.
 Tästä huolimatta kokenut sijoittaja oli huolissaan. Pelkästään kasvuun keskittyneessä yhtiössä moni asia oli retuperällä. Talouskurin lisäksi yhtiöstä puuttui vahva lakiosasto, joka olisi pitänyt huolen, että yhtiön toiminta sadoissa eri kaupungeissa olisi lainmukaista. Yhtiön kulttuuri edusti pahimmanlaatuista äijäilyä, eikä yhtiön hallituksella ollut minkäänlaista otetta omapäisestä Kalanickista.
 Gurley purki turhautumistaan niin  Above the Crowd  - blogissaan  kuin erilaissa puhetapahtumissa. Keväällä 2015 South by Southwest -mediatapahtumassa Gurley ennusti kovia aikoja Piilaakson isoille kasvuyrityksille, niin kutsutuille yksisarvisille. Se on nimitys, jonka yhtiö saa ylittäessään miljardin dollarin rajapyykin.
 – Luulen, että tänä vuonna nähdään joitakin kuolleita yksisarvisia, Gurley ennusti lavalla.
 Kasvuyritykset hirttäytyivät Bezosin mantraan
 Gurley ei ollut ainoa pääomasijoittaja, joka oli huolissaan kasvuyritysten kannattavuudesta. Facebook-sijoituksellaan omaisuuden tehnyt pääomasijoittaja  Jim Breyer  totesi  Maailman talousfoorumin Davosin-kokouksessa vuonna 2016 , että vain joka kymmenes yksisarvinen tulee selviämään kannattavaksi itsenäiseksi yhtiöksi.
 Sekä Gurley että Breyer katsoivat, että kasvuyritykset polttivat niin kovalla tahdilla rahaa, että niiden tulevaisuuden kannattavuustavoitteet olivat jo vaarassa. Nuoret kasvuyrittäjät olivat omaksuneet Amazonin perustajan  Jeff Bezosin  pitkän tähtäimen näkemyksen liiankin hyvin.
 Amazonin pörssilistautumisen yhteydessä vuonna 1997 Bezos julkaisi kirjeen sijoittajille, jossa hän varoitti pikavoittoja etsiviä sijoittajia varautumaan laihoihin vuosiin. Amazon aikoi keskittyä kasvuun, eikä toiminnasta kannattanut ihan heti odottaa kannattavaa.
 Amazonin menestyksen myötä  tästä kirjeestä  on muodostunut pyhä teksti Piilaakson yrittäjien keskuudessa. Uberin paisuva arvo oli yksi todiste lisää, että kasvu kannattaa.
 Softbankin johtaja Masayoshi Son esitteli yhtiönsä kasvulukuja Tokiossa keväällä 2017. Softbankin perustama Vision Fund -jättirahasto on viime vuosina tehnyt valtavia sijoituksia Piilaakson kasvuyrityksiin. Saudirahaa pursuava Vision Fund on maailman suurin teknologiarahasto 100 miljardin dollarin sijoituspääomalla. Franck Robichon / EPA
 Kasvuintoa lietsoivat myös ulkomaiset rahastot, jotka alkoivat syytää rahaa Piilaaksoon, kun Gurleyn ja Breyerin edustamien perinteisten sijoitusyhtiöiden hanat alkoivat kiristyä. Kaikista hövelein ulkomaalainen rahasto oli japanilaisen telejätti Softbankin Vision Fund -rahasto, joka sijoitti viime vuonna yli 7 miljardia dollaria Uberiin.
 Pääomasijoittajien pohjattomat taskut aiheuttivat sen, että yhtiöt päätyivät kasvattamaan arvoaan ja lykkäämään listautumistaan. Ja tämä oli iso ongelma alusta asti mukana olleille sijoittajille.
 Tarjolla oleva pääoma saa yritykset lykkäämään listautumista
 Tässä vaiheessa on hyvä selvittää muuta seikka pääomasijoittamisesta.
 Yksinkertaistettuna pääomasijoittaja kerää muilta sijoittajilta rahaston, josta hän tekee sijoituksia yrittäjille, joilla hän katsoo olevan mahdollisuuksia kasvattaa yrityksestään menestyvä yhtiö. Rahasummaa vastaan pääomasijoittaja saa sovitun osuuden kasvuyhtiöstä.
 Pääomarahastojen tehtävänä on siis löytää se yritys, josta tulee seuraava Amazon tai Supercell. Tämä on tietenkin vaikeaa, ja noin joka viides riskisijoitus päätyy konkurssiin. Toisaalta, kun oikea yhtiö löytyy, sijoitus voi poikia monikymmenkertaisen voiton.
 Kasvuyritykset keräävät rahaa rahoituskierroksilla. Aivan ensimmäisenä yritys hakee toiminnan käynnistämiseen rahaa enkelisijoittajilta. Näissä neuvotteluissa summat pyörivät yleensä kymppitonneissa.
 Kun yrityksen tuote tai palvelu on todettu toimivaksi, perustaja hakee siemenrahaa toiminnan pyörittämiseen. Nyt puhutaan sadoista tuhansista euroista. Jos yritys on mennäkseen konkurssiin, yleensä se tapahtuu tässä vaiheessa.
 Tämän jälkeen käynnistyvät rahoituskierrokset A:sta eteenpäin. Nyt mukaan astuvat Benchmarkin kaltaiset isot pääomasijoitusyhtiöt.
 Uber-kuski odotti matkustajia elokuussa Washingtonissa. Erik S. Lesser / EPA
 Rahoituskierroksia jatketaan kunnes yhtiö joko kaatuu, päätyy isomman yhtiön ostamaksi tai listautuu pörssiin, jolloin pääomasijoittajat voivat myydä osuutensa markkinahintaan muille sijoittajille.
 Kaksi viimeistä vaihtoehtoa ovat siis maaleja, joita kohti pääomasijoittajat haluavat kasvuyrityksiä johtaa. Löysä pääoma tekee näihin maaleihin pääsystä kuitenkin vaikeaa, kun yhtiöt lykkäävät pörssiin listautumisia ja sen sijaan kasvattavat arvoaan paperilla.
 Verkkokauppajätti Amazon listautui pörssiin kolme vuotta perustamisensa jälkeen, Google kuuden vuoden jälkeen. Molemmat yhtiöt ovat sen jälkeen moninkertaistaneet arvonsa.
 Uber sen sijaan paisutti arvoaan kymmenen vuotta ennen pörssiin listautumista. Ja kun Nasdaqin pörssikello kilahti viime toukokuussa,  yhtiön arvo alkoi samantien sulaa .
 WeWork sai Uberin näyttämään menestystarinalta
 Uber muuttui hetkessä menestystarinasta varoittavaksi esimerkiksi siitä, mihin pelkkään kasvuun keskittyminen voi johtaa. Listautumisannin yhteydessä Uber ilmoitti,  ettei se välttämättä tule koskaan tekemään voittoa.  Viime vuonna yhtiö takoi tappiota reilut 3 miljardia dollaria.
 Ennen listautumista Uber oli arvioitu 75 miljardin dollarin arvoiseksi yhtiöksi. Tällä hetkellä yhtiön markkina-arvo on noin 45 miljardia dollaria.
 Yhtiö oli kuitenkin onnistunut listautumaan pörssiin ja pääomasijoittajilla oli ollut mahdollisuus saada ainakin omansa pois yhtiöstä. Uber ei ehtinyt pitkään olla Piilaakson rahoitusmarkkoiden pahin moka.
 Loppukesästä talousmediat alkoivat uutisoida  toimistotilojen vuokrausfirman WeWorkin ongelmista . Samalla tavalla kuin Uberin piti mullistaa ihmisten liikkuminen, WeWork lupasi mullistaa ihmisten töissäkäynnin. Jääkahvia ja kombuchaa työskentelytiloissaan tarjoava WeWork myi pääomasijoittajille visiota uudesta työkulttuurista. Yhtiön perustaja  Adam Neumann  jakoi toimistotyön ilosanomaa polttaen samalla valtavia summia sijoittajien rahoja ( ja pilveä ).
 Karismaattisen Neumannin visiot upposivat sijoittajiin. Vuonna 2017 Softbankin Vision Fund rahasto sijoitti yritykseen 4,4 miljardia dollaria. Softbankin toimitusjohtaja  Masayoshi Son  kuvaili WeWorkia seuraavaksi Alibabaksi viitaten kiinalaiseen verkkokauppajättiin.
 Valtavalla innolla eri puolille maailmaa toimistotiloja avanneen WeWorkin arvo nousi nopeasti lähes 50 miljardiin dollariin. Se on paljon yrityksestä, joka käytännössä vain vuokraa toimistotiloja eteenpäin.
 WeWorkin suunnitelmissa oli laajentaa liiketoimia myös asuntomarkkinoille ja yksityiskouluihin. Valtavat pääomasijoitukset saivat yrityksen pohtimaan myös oman lentotoiminnan aloittamista. Justin Lane / EPA
 WeWorkin oli tarkoitus listautua pörssiin tänä vuonna. Tätä varten yhtiön piti avata toimintansa julkiseen tarkasteluun. Listautumisasiakirjoista alkoi nopeasti nousta esille ongelmia, niin yrityksen johdossa kuin sen liiketoimintamallissa. Sijoittajat oppivat, että Neumann vuokrasi yritykselleen omistamiaan kiinteistöjä. Samalla hän oli vaatinut, että yhtiön nimi muutetaan We Companyksi. Tämän nimen hän oli vähän aikaisemmin rekisteröinyt itselleen. Nimenmuutoksen myötä hän laskutti yritykseltään lähes 6 miljoonaa dollaria.
 Muutenkin WeWorkia tuntui vaivaavan samat ongelmat kuin Uberia. Yrityksen kulttuuri oli sovinistinen, ja osakekannan rakenne antoi Neumannille yksinvallan yrityksessä. Ja kun miljardin dollarin tappiot tekevän yhtiön listautumisasiakirja oli täynnä viittauksia “yhteisöllisyyteen”, sijoittajien silmät aukesivat.
 WeWorkin arvioitu hinta romahti 47 miljardista dollarista ensin 20:een ja lopulta 7 miljardiin dollariin. Neumann erosi syyskuun 24. päivä ja kuukautta myöhemmin Softbankin Vision Fund hankki valtaosan yrityksen osakkeista itselleen. Listautuminen lykättiin hamaan tulevaisuuteen.
 Kaiken tämän jälkeen WeWorkissa tehtiin tuhansia irtisanomisia, jopa kolmannes koko yhtiön henkilökunnasta päätyi kilometritehtaalle. Neumann itse sai mahdollisuuden myydä osuutensa yhtiöstään yli miljardilla dollarilla. Samalla hänelle maksettiin 185 miljoonan dollarin konsultointimaksu.
 Tuomiopäivän julistukset on kaivettu pöytälaatikoista
 Uber ja WeWork eivät suinkaan ole ainoita kasvuyrityksiä, jolla kasvu on mennyt pitkäksi. Uberin kilpailijan kyytipalvelu Lyftin arvo on pudonnut pörssissä 15 miljardista dollarista 12 miljardiin. Kesällä pörssiin mennyt ohjelmistoyhtiö Slack on menettänyt puolet markkina-arvostaan.
 Kovan arvonlaskun koki myös syyskuussa listautunut Peloton. Kalliita kuntopyöriä ja netin kautta vedettyjä kuntopiirejä tarjoava Peloton koki 11 prosentin arvon laskun ensimäisenä pörssipäivänään, mikä on erittäin harvinaista.
 Kaiken tämän kaaoksen keskellä majoituspalvelu Airbnb on päättänyt lykätä listautumista ensi vuoteen.
 Bill Gurley ja muut pääomasijoittajat ovat alkaneet jälleen toistella viestiään juhlien päättymisestä. Viimeistään nyt on selvää, että pääomasijoittajien rahoilla kasvuun tottuneet yhtiöt eivät pärjää julkisilla markkinoilla, joilla luottamus perustuu muuhunkin kuin suuriin visioihin.
 Nämä viestit ollaan huomattu myös Suomessa. Huomenna käynnistyvän kasvuyritystapahtuma Slushin toimitusjohtaja  Andreas Saari  kuitenkin painottaa, että suomalaisten kasvuyritysten vahvuus on perinteisesti ollut hyvä kannattavuus. Täällä kasvumantraa ei olla toisteltu yhtä innokkaasti kuin valtameren toisella puolella.
 Sen sijaan Slushissa on jo muutaman vuoden ajan tuotu rahoituskeskeisen sisällön rinnalle muita yrityksen perustoimintojen rakentamiseen liittyviä sisältöjä.
 – Me koetamme tuoda ihan oikeasti mahdollisimman hyödyllisiä neuvoja kokeneilta yrittäjiltä muille yrittäjille, Saari sanoo.
 Timo Ahopelto (vas.) ja Andreas Saari painottavat, että suomalaiset kasvuyritykset ovat keskittyneet jo alusta alkaen kannattavuuteen. Täällä kasvua ei ole haettu hinnalla millä hyvänsä. Rami Moilanen/ YLE
 Parhaat yrittäjät pystyvät kilpailuttamaan sijoittajia
 Pääomasijoitusyhtiö Lifeline Venturesin toinen perustaja  Timo Ahopelto  on Saaren kanssa samaa mieltä suomalaisyritysten kannattavuudesta. Esimerkiksi hän nostaa ruoanjakelupalvelu Woltin, jonka rahoitukseen Lifeline Ventures on osallistunut.
 – Ruoanjakelu on valtavan kilpailtu ala maailmalla. Wolt tunnetaan maailmalla siitä, että se on yksi ainoista ruoanjakeluyhtiöistä, jonka liiketoimintamalli on kannattava, Ahopelto sanoo.
 Myös Slushin hallituksen puheenjohtajana toimiva Ahopelto näkee kasvurahan tarjonnan kaksiteräisenä miekkana. Toisaalta toimivan liiketoimintamallin omaavat yritykset pääsevät kasvukäyrälle nopeasti, kun kasvurahaa on paljon tarjolla. Toisaalta löysä raha johtaa toisinaan ylilyönteihin.
 Lifeline Ventures julkisti viime viikolla uuden  130 miljoonan euron rahaston , joka lähtökohtaisesti keskittyy kotimaisiin yrityksiin. Nykyään yrittäjät eivät pelkästään kilpaile kasvurahoista, vaan myös rahastot kilpailevat parhaista yrittäjistä.
 – Se on mun mielestä ihan positiivinen asia, koska silloin sijoittajat joutuvat tekemään muitakin asioita kuin vain istumaan mahonkipöydän takana ja naputtelemaan kuulakärkikynällä pöytään.
 Jutussa on käytetty lähteenä  Mike Isaacin  Super Pumped: The Battle for Uber -kirjaa.
 Lue myös:
 Suomalaisyhtiö kertoo "maanalaisia säätietoja" ja ratkoo globaalia vesiongelmaa – hyville ideoille on taas tarjolla rutkasti rahaa

Yksisarvisten veri virtaa San Franciscon kaduilla – näppinsä polttaneet pääomasijoittajat vaativat startupeilta myös kannattavuutta