Summary: Taiteen opiskelu ei ole rentoa fiilistelyä, vaan kovaa työtä.

Jännitys hakkaa rintaa ja tärisyttää jalkoja, kun  Roope Palmu  astuu lavalle. Edessä on neljä punaista tuolia. Selkänojat tuijottavat takaisin, kun mies alkaa laulaa.
 – There are days that I can walk around like I'm alright. And I pretend to wear a smile on my face. And I could keep the pain from comin' out of my eyes...
 Laulaja huomaa puolivälissä biisiä, ettei Chris Stapletonin  Sometimes I Cry  suju ihan niin hyvin kuin hän oli etukäteen ajatellut. Entä, jos yksikään tuoli ei käänny?
 Kuin vastauksena kysymykseen kääntyy kolme tuolia melkein yhtä aikaa.  Olli Lindholm  on ainoa, joka miettii vielä hetken. Sitten hänkin kääntyy.
 Nuorukainen saa valita, kenet haluaa valmentajakseen. Valinta on  Redrama .
 Parin kuukauden kuluttua tv-yleisö haukkoo henkeään, kun kuulee 25-vuotiaan Roope Palmun laulavan The Voice of Finlandin ääni ratkaisee -vaiheessa. Tämän takia musiikki on siistiä, Redrama kehuu Palmua.
 – Se tuntui tosi hyvältä. Siinä oli neljä ammattilaista, jotka ovat tehneet tätä ikuisuuden. Ei sitä ihan heti edes käsittänyt, Palmu toteaa.
 Vain neljä vuotta aiemmin kukaan muu – edes oma perhe – ei tiennyt, että hän osaa laulaa.
 Vaikka Roope Palmun pääaine on laulu, hän soittaa mielellään myös bändiluokan rumpuja omaksi ilokseen. Kalle Purhonen / Yle
 Yksi ilta muutti kaiken
 Roope Palmu lauloi aina silloin, kun kukaan ei ollut kotona. Suihkussa ja yksikseen. Oli tärkeää, ettei kukaan kuullut.
 Sitten tuli joulu 2015. Joulun alla koolla oli isompi porukka sukulaisia, ja tarkoitus oli laulaa karaokea. Kesken illan isä kehotti Palmua laulamaan.
 – Tiesin kyllä osaavani laulaa. Olin vain ujo. Siinä saattoi olla pari kaljaa alla, että uskaltauduin mikrofonin taakse. Kaikki yllättyivät, että herranjestas, se osaa laulaa.
 Tuon illan jälkeen asiat etenivät melko nopeasti. Roope Palmu kuuli ohimennen tutultaan Kymen Konservatoriosta, haki ja pääsi sisään.
 – Jännitti, mutta koelaulut sujuivat hyvin. Jo se, että todella päätin hakea konservatorioon, kasvatti itsetuntoani, viimeistä vuottaan opiskeleva Palmu kertoo.
 Palmu ei tuntenut konservatoriosta tai alalta ketään. Siksi laulajan opinnot myös jännittivät yllättäen vähemmän. Olihan hän kuitenkin samanhenkisten opiskelijoiden ympäröimänä.
 – Koulun puolesta meille on järjestetty todella hyvin työssäoppimiskeikkoja ympäri Kotkaa ja muuallekin. Siinä karttuu lavaolemus ihan väistämättä, Palmu kertoo.
 Musiikin opiskeluun kuuluu myös teorian opiskelua. Tiina Karppi / Yle
 Kova työ ja motivaatio kantavat
 Kymen Konservatoriossa suosituin aine on laulu. Sen lisäksi siellä voi opiskella kitaran, basson, rumpujen ja kosketinsoittimien soittoa.
 Opiskelijoiden päivät kuluvat muun muassa pää- ja sivuinstrumenttiensa tekniikan harjoittamisessa, teoria- ja bänditunneilla sekä keikoilla.
 – Laulun opiskelu on yhtä kuin musiikin opiskelua. Pyrimme siihen, että kaikki opetus tukee toisiaan, kertoo laulunopettaja  Riikka Pelo .
 Yksi tärkeimmistä asioista on oppilaiden oma motivaatio.
 – Hyvä muusikko ohjaa itse omaa opiskeluaan ja pyrkii kehittymään itsenäisesti. Me annamme suuntaviivoja, mutta paljon perustuu myös oppilaan itsenäiselle opiskelulle, Pelo sanoo.
 Roope Palmu kärsi vielä koulussakin jännityksestä. Sitten hän näki netissä bannerimainoksen Voice of Finlandista.
 – Olin ajatellut, että en todellakaan hakisi laulukilpailuihin. Hetken mielijohteesta pistin hakemuksen eteenpäin.
 Palmu ajatteli, että saattaisi päästä ääni ratkaisee -vaiheeseen. Ja jos hän olisi tippunut aikaisemmin, kukaan ei olisi tiennyt.
 Matkasta tulikin paljon pidempi. Myös tuomarit puuttuivat siihen, että Palmu jännitti liikaa.
 – Redrama opetti esiintymistä ja sitä, miten otetaan tila haltuun, Palmu kertoo.
 Hän keskittyi etenemään kilpailussa päivä kerrallaan, mielessään vain senhetkinen suoritus.
 – En missään vaiheessa ajatellut, että pääsisin finaaliin.
 Riikka Pelo pyrkii työssään mahdollisimman kokonaisvaltaiseen laulunopetukseen. Kalle Purhonen / Yle
 Treeniä tarvitsee lahjakaskin
 Roope Palmu ei ole ainoa Kymen Konservatoriosta viime vuosina ponnistanut nimi. Sieltä lähtöisin ovat muun muassa bändit Aava, Hurma ja Reeta & Lumo, sekä laulajat Stella Christine, Robert Kyöstilä ja Ella Tepponen.
 – Lisäksi on monia kenties tuntemattomampia nimiä, jotka kuitenkin tekevät tällä hetkellä kentällä täyspäiväisesti muusikon töitä. Se on meidän päätavoitteemmekin, laulunopettaja Riikka Pelo sanoo.
 26-vuotias  Ella Tepponen  valmistui Kymen Konservatoriosta viime keväänä hieman sen jälkeen, kun kisasi X Factorissa. Hän oli hakenut Kymen Konservatorioon opiskelemaan laulua kavereiden suosituksesta.
 – Olin kuullut hyvää etenkin teoriaopetuksesta. Ajattelin myös saavani henkilökohtaisempaa opetusta, koska koulu on pieni, Tepponen muistelee.
 Opiskelun intensiivisyys yllätti hänet. Taiteen opiskelu ei ollutkaan rentoa fiilistelyä, vaan kovaa työtä.
 – Kotkassa opiskellessa todella oppi treenaamaan ja ymmärsi, että sitä todella tarvitaan, vaikka olisikin lahjakas jo entuudestaan. Siinä oppi vahvan työmoraalin ja sen, että asiat tulee hoitaa hyvin loppuun saakka, Tepponen sanoo.
 Tällä hetkellä Ella Tepponen tekee freelancer-muusikon töitä. Tiedossa on keikkoja ja teatteriprojektin parissa työskentelyä.
 – Ehkä lähden vielä opiskelemaan musiikkia lisää, mutta en tiedä vielä milloin tai minne. Etenkin kappaleiden teko ja lyriikka kiinnostavat, hän sanoo.
 Ella Tepponen ymmärsi konservatoriossa opiskellessaan, että muusikon arki on kovaa työtä. Ella Tepposen arkisto
 Moni työllistyy musiikin pariin tai opiskelee lisää
 Stella Löflund , taiteilijanimeltään Stella Christine, valmistui Kymen Konservatoriosta jo viisi vuotta sitten.
 – Olen pystynyt työllistämään itseni päätoimisesti musiikilla siitä lähtien, mikä ei ole lainkaan itsestäänselvyys, Löflund kertoo.
 Suurempaan tunnettuuteen Löflund nousi vuonna 2016 Uuden Musiikin Kilpailusta. Hän toimi muun muassa taustalaulaja-kitaristina Yö-yhtyeen viimeisellä kiertueella, ja myös levytti  Haavoitetut -kappaleen yhdessä Yön kanssa. Viimeisen vuoden ajan hän on keskittynyt kuitenkin yhä tiiviimmin oman musiikin tekemiseen.
 – Sain viime vuonna Kymenlaakson maakuntarahastolta apurahan debyyttialbumini tekoon, joka julkaistaan tänä syksynä, hän kertoo.
 Myös Stella Christinen mieleen on jäänyt se, että konservatoriossa opiskelijoilta vaadittiin paljon.
 – Se oli vain hyvä asia. Painotettiin, että kun on itse kantanut kortensa kekoon ja pysyy aikatauluissa, homma pelaa. Sillä on ollut ehdottoman suuri merkitys uralleni tähän mennessä, hän sanoo.
 Usein puhutaan, että kulttuurialoilla on huono työllisyystilanne. Suomen konservatorioliiton mukaan musiikkiala on tässä poikkeus. Musiikkialan perustutkinnon suorittaneet pääsevät jatko-opintoihin ja töihin paremmin kuin muiden taide- ja kulttuurialojen tutkinnon suorittaneet. Valtaosa valmistuneista jatkaa opintojaan.
 – Moni myös työllistää itsensä freelancereina opintojen tai muiden töiden ohella. On harvinaisempaa, että valmistunut pystyisi työllistämään itsensä täysin musiikilla, toiminnanjohtaja  Ranja Purma Suomen konservatorioliitosta sanoo.
 Stella Löflund tekee parhaillaan uutta musiikkia. Juho Räisänen
 Kymen Konservatorioon voi päästä aloittelijakin
 Kymen Konservatoriossa opiskelee tällä hetkellä 42 oppilasta. Yksikkö on pieni, mutta tiivis. Roope Palmu tuntuu tunnistavan jokaisen käytävällä vastaan kävelevän.
 – Tasokkaan opetuksen lisäksi täällä vallitsee todella hyvä ryhmähenki, hän toteaa.
 Saman muistaa myös Ella Tepponen.
 – Vietimme aikaa keskenämme koulupäivien jälkeenkin musiikista jutellen ja soitellen, hän sanoo.
 Laulunopettaja Riikka Pelo uskoo, että konservatorion pieni koko on etu.
 – Opiskelijoidemme on käytännössä pakko lähteä täältä ulkomaailmaan keikoille, jolloin heille karttuu todella tärkeää kokemusta, hän sanoo.
 Kymen Konservatorio on siitä poikkeuksellinen musiikkikoulu Suomessa, että hahmo-opinnot eli musiikin luku- ja kirjoitustaidon opinnot aloitetaan ihan alusta.
 – Toisin sanottuna tänne voi hakea ja päästä ilman mitään aiempia alan opintoja, ja tietysti tänne myös heitä suurissa määrin hakeutuu, Pelo kertoo.
 Suomen konservatorioliiton mukaan konservatoriossa opiskelu kiinnostaa nuoria yhä, etenkin pääkaupunkiseudulla ja kasvukeskuksissa.
 – Vaikka kaikki eivät jatkakaan toimintaa musiikin parissa valmistumisen jälkeen, moni sanoo että opitusta pitkäjänteisyydestä ja esiintymistaidosta on hyötyä esimerkiksi opettajan työssä, toiminnanjohtaja Ranja Purma sanoo.
 Roope Palmu saa opintonsa päätökseen tulevana syksynä. Sen jälkeen tiedossa on keikkoja. Kalle Purhonen / Yle
 "Viitenä päivänä viikossa"
 Vielä muutama vuosi sitten kukaan ei tiennyt, että Roope Palmu osaa laulaa. The Voice of Finlandin semifinaalissa hän huomasi äkkiä, että jännitys oli laimentunut. Ja kun hän heräsi finaaliaamuna, olo oli yllättävän vapaa.
 Nyt hän laulaa Allen Stonen kappaleen  Unaware  vaikka ventovieraille konservatorion laululuokan nurkassa.
 – Konservatoriossa opiskelu on antanut tukea ja eväitä jo nyt urani alkutaipaleelle. Vaikka tässä välissä on kaikkea muutakin jo ehtinyt tekemään, sillä on varmaankin ollut isoin merkitys. Voisi nimittäin olla, että jos en olisi tänne hakenut, niin en olisi koko alalle edes suuntautunut.
 Yksi oppi on pysynyt Roope Palmun korvien välissä yli muiden.
 – Konservatoriomme big bossin  Jari Puheloisen  sanat “viitenä päivänä viikossa” ovat jääneet mieleeni. Jos kaikkia musiikin osa-alueita jaksaa treenata niin usein, niin hyvä tulee.

Ujo poika ei kertonut kenellekään, että osasi laulaa – syrjäinen opisto ja Redrama koulivat hänestä tähden: "Ei sitä edes heti käsittänyt"


Summary: Vanhusten hoivapalvelut keskittyvät vauhdilla hoivajäteille. Yhteinen tekeminen on pienten hoivakotien keino pysyä kehityksen kelkassa mukana.

Ikäihmisten hoivapalvelut ovat keskittyneet voimakkaasti suurten toimijoiden käsiin. Lahden seudulla neljä yhdistyspohjaista hoivakotia ovat päättäneet taistella tätä trendiä vastaan tekemällä yhteistyötä keskenään.
 Kaikki neljä hoivakotia ovat saaneet neuvottelupyyntöjä alan isoilta toimijoilta, jotka ovat olleet halukkaita ostamaan hoivakodit. Yhdistykset ovat sanoneet kiinnostuneille ostajille ei kiitos.
 Yhteinen sävel löytyi sattumalta, kun hoivakotien toiminnanjohtajat huomasivat, että heidän työssään on paljon samaa. Sekä ongelmat että ilonaiheet ovat pitkälti yhteisiä.
 – Meiltä puuttuvat talousjohtajat, kehitysjohtajat ja markkinointijohtajat. Yhdessä paikataan se puute. Yhteistyön kautta olemme täydentäneet toinen toisiamme, Hollolassa toimivan Huili ry:n toiminnanjohtaja  Jussi Waajakoski  kertoo.
 Yhteistyöhön kuuluu muun muassa yhteiset koulutukset henkilöstölle. Voimien yhdistäminen on tuonut myös pieniä säästöjä, mutta ennen kaikkea pienet toimijat ovat halunneet pysyä kehityksen kelkassa mukana.
 En koe, että olisimme kilpailijoita keskenämme.   Sari Dufva
 Säännölliset tapaamiset ovat tuoneet myös kaivattua vertaistukea yksinäiseen johtamistyöhön. Hoivakotien toiminnasta ovat vastuussa yhdistykset. Myös yhdistysten hallitusten jäsenet ovat tavanneet toisiaan iltakouluiksi nimetyissä tilaisuuksissa.
 Lahden Nastolassa toimivan Manna ry:n toiminnanjohtaja  Sari Dufva  kertoo, että yhteistyö on avannut monella tavalla silmiä, kun toisten tekemistä on saanut tarkastella avoimesti. Vaikka hoivakodit toimivat samalla seudulla, siitä ei ole tehty ongelmaa.
 – En koe, että olisimme kilpailijoita keskenämme. Sen sijaan saamme jaettua hyviä kokemuksia keskenämme, Dufva sanoo.
 Auli Sorsa, Sari Dufva, Jussi Waajakoski ja Tarja Perälä ovat mukana verkostossa, jota Ladecin liiketoimintakehittäjä Marjut Suokas koordinoi.  Ville Paso / Yle
 Hoivakodin johtaja: Voitontavoittelua pitäisi säädellä
 Helsingin Sanomat  kertoi talvella, että kunnat ostivat yksityisiltä yrityksiltä ja järjestöiltä vanhusten ja erityisryhmien palveluasumista noin 1,6 miljardilla eurolla. Neljän suurimman hoivajätin osuus summasta on noin puolet.
 Tilastokeskuksen rekistereissä on noin 1 400 hoiva-alalla toimivaa yritystä tai järjestöä. Hoivapalveluiden keskittyiminen suurten käsiin näyttää jatkuvan, mutta vanhusten asumispalveluita tarjoaa edelleen erikokoisia palveluntuottajia.
 Hoivakotien yhteistyö Neljän hoivakodin verkostoa koordinoi Lahden seudun kehitysyhtiö Ladec. Hoivakotien yhteistyö on osa Verkostoituvat sote-yritykset -hanketta. Ladecin lisäksi alueen korkeakoulut ja Päijät-Hämeen Yrittäjät hankkeessa ovat mukana hankkeessa.
 Mallusjoen lepokoti, Mannakodit, Johanna-koti ja Huili tarjoavat kaikki julkisen sektorin rahoittamaa palveluasumista. Osa hoivakotien asukkaista maksaa asumisensa Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän palveluseteillä.
 Hyvinvointiyhtymän ikääntyvien palveluista vastaava toimialajohtaja  Ismo Rautiainen  kertoo, että monet asiakkaat arvostavat yhdistysvetoisten hoivakotien yksilöllistä palvelua. Rautiaisen mukaan pienten hoivakotien etuna on hyvä maine, mutta kannattavuudessa on usein ongelmia verrattuna suuriin palveluntuottajiin.
 Lahdessa toimivan Johanna-kodin johtaja kyseenalaistaa, kuinka laajasti vanhusten hoivalla voi tehdä bisnestä.  Auli Sorsan  mielestä voitontavoittelu voi toimia, kun kyseessä on itse omat palvelunsa maksava hyvätuloinen vanhus. Tilanne on Sorsan mukaan toinen, kun kyse on pienituloisista vanhuksista, joiden palvelut maksaa julkinen sektori.
 – Silloin he voivat valita palvelunsa ja maksaa palveluista, mutta sitten meillä on myös pienituloisia ja silloin pitäisi säädellä voiton tavoittelua, Sorsa sanoo.
 Puhelin on soinut tavallista enemmän
 Viime kuukausina ilmi tulleet  puutteet vanhustenhoidosta  on otettu vakavin mielen vastaan pienissä hoivakodeissa.
 – Ei ole ollut mitenkään helppo kevät. Vaikkei kriisi kosketa omaa toimipistettä eikä työkavereita, tuntui pahalta kuulla, miten huonosti asiat ovat muualla, Orimattilassa toimivan Mallusjoen lepokodin toiminnanjohtaja  Tarja Perälä  kertoo.
 Perälä ja muut yhteistyössä mukana olevat toiminnanjohtajat kertovat, että hoivakriisin myötä puhelin on soinut tavallista enemmän, kun omaiset ovat kyselleet vapaita paikkoja. Vaihtajien valinta on kohdistunut pieniin palveluntuottajiin.
 Tarja Perälä kertoo, ettei kevät ole ollut helppo, vaikkeivät ongelmat ole koskeneet omaa työpaikkaa. Ville Paso / Yle
 Yksi vaihtajista on Johanna-kotiin muuttanut  Anneli Karvonen . 74-vuotias Karvonen muutti kaksi kuukautta sitten toisesta, ison yhtiön pyörittämästä paikasta.
 – Se alkoi tuntua, ettei se ole enää koti. Tytär hommasi minut tänne. Omasta puolestani olen erittäin tyytyväinen, Karvonen mainitsee.
 Lue myös:   Katso, kuinka sinun kuntasi valvoo ikäihmisten oloja

Pienikin pärjää kimpassa – hoivajättien varjossa on sinnikkäitä ja hyvämaineisia hoivakoteja


Summary: Once Upon a Time in ... Hollywood -nimisen elokuvan tekijäjoukko kertoi toimittajille yhdestä vuoden odotetuimmista elokuvista.

Meteli Cannesin festivaalipalatsissa oli huumaava, kun  Quentin Tarantino  toi uuden elokuvansa tähdet toimittajien eteen keskiviikkona aamupäivällä.  Leonardo diCaprio ,  Brad Pitt  ja  Margot Robbie  esittävät pääosia ohjaajan odotetussa uutuuselokuvassa  Once Upon a Time ... in Hollywood , joka sai maailmanensi-iltansa tiistaina.
 Ensireaktiot 1960-luvun lopun Hollywoodiin sijoittuvaan elokuvaan ovat olleet pääosin ylistäviä. Innokkaimmat ovat jo ehtineet povaamaan ohjaajalle hänen uransa toista Kultaista palmua. Tarantino voitti Cannesin festiaalin pääpalkinnon toisella elokuvallaan  Pulp Fiction  (1994) lähes päivälleen 25 vuotta sitten.
 Kun ohjaajalta kysyttiin suhtautuuko hän elokuvantekemiseen eri tavalla nyt kuin ennen, hän vastasi hymyillen.
 – Suhtaudun kaikkeen eri tavalla kuin koskaan ennen. Syy siihen on, että menin naimisiin kuusi kuukautta sitten. En ole koskaan ennen tehnyt niin ja nyt tiedän miksi. Odotin täydellistä tyttöä, 56-vuotias Tarantino sanoi.
 Rakkautta ilmassa
 Once Upon a Time ... in Hollywood  -elokuvan lähtökohtana ovat 1960-luvun lopussa maailmaa järkyttäneet Mansonin perheen murhat. Tunnetuimmassa veriteossa  Charles Mansonin  manipuloimat hippinuoret murhasivat raskaana olleen näyttelijä  Sharon Taten  ja neljä muuta ihmistä Taten ja hänen aviomiehensä, elokuvaohjaaja  Roman Polanskin  kotona.
 Leonardo di Caprio Festival de Cannes
 Tarantinon elokuvien väkivaltaisuuden takia elokuvan brutaali lähtökohta sai etukäteen osan yleisöstä pelkäämään ultraväkivaltaisia verikekkereitä. Väkivallalta katsojat eivät säästykään, mutta elokuva on yllättäen ohjaajansa lempein teos.
 – Se on hänen rakkauskirjeensä elokuvateollisuudelle, di Caprio sanoi.
 Kaikki elokuvassa on taattua Tarantinoa. Kuvat ovat siloteltuja, yksityiskohdat viimeisen päälle mietittyjä. Musiikkivalinnat vievät ajatukset  Pulp Fictioniin . Huikea näyttelijäjoukko tekee roolinsa täydellä antaumuksella.
 Maailman kauneimmaksi naiseksi luonnehdittua Sharon Tatea näyttelevä Robbie kertoo valmistautuneensa rooliin lukemalla aiheesta kaiken, mitä vain sai käsiinsä.
 – Näyttelijänä työni on kuitenkin myös miettiä, miten henkilöhahmoni palvelee tarinaa. Quentin sanoi minulle varhaisessa vaiheessa, että Sharon on tämän tarinan sydän. Näin hänet mielessäni valonsäteenä ja halusin näyttää hänet sellaisena. Tunsin, että siten saatoin kunnioittaa hänen muistoaan, Robbie sanoo.
 Kaikki elokuvan henkilöt eivät ole suoraan historian sivuilta. Leonardo di Caprio esittää näyttelijä Rick Daltonia, jonka parhaat päivät 1950-luvun western-tv-sarjoissa ovat vaihtuneet viikoittaisen pahiksen rooleihin. Daltonin stunt-miestä, kuskia ja ystävää Cliff Boothia esittää Brad Pitt.
 Elokuvassa Di Caprion ja Pittin hahmot ovat kuin paita ja peppu. Tosiasiassa tämä on ensimmäinen kerta, kun heidät nähdään samassa elokuvassa.
 Brad Pitt ja Leonardo di Caprio. Festival de Cannes
 – Bradin kanssa oli helppoa ja mukavaa työskennellä. Olemme samaa sukupolvea ja aloitimme uramme samoihin aikoihin. Quentin myös antoi meille valtavan nivaskan hahmojemme taustatarinaa, jonka avulla oli helppo improvisoida kohtauksia, Di Caprio kertoi.
 – Se oli helppoa ja todella hauskaa. On mahtavaa tietää, että kohtauksesta huolehtii kanssasi yksi parhaista, Pitt kehui ja lisäsi vielä työskentelevänsä Di Caprion kanssa mielellään uudestaankin.
 Viattomuuden loppu
 Cannesin maailmanensi-illan alla Quentin Tarantino julkaisi viestin, jossa hän toivoi  Once Upon a Time ... in Hollywood  -elokuvan näkeviä pysymään vaiti sen käänteistä. Sama viesti myös luettiin lehdistönäytöksissä ennen elokuvan alkua.
 – Pyydän kaikkia välttämään paljastamasta mitään sellaista, mikä voisi estää myöhempiä yleisöitä kokemasta elokuvan samalla tavalla, viestissä sanotaan.
 Lehdistötilaisuudessa elokuvantekijät kuitenkin kertoivat mielellään elokuvan taustoista. Kuten siitä, miksi Mansonin perheen murhat kiinnostavat ihmisiä vielä 50 vuotta myöhemmin.
 Brad Pitt Festival de Cannes
 – Uskon noiden tapahtumien kiinnostavan meitä, koska ne tuntuvat lähes käsittämättömiltä. Mitä enemmän niistä tietää, sitä vaikeampi sitä on käsittää, Tarantino pohtii.
 Pitt pohtii Taten murhan olleen loppu viattomuuden ajalle.
 – Se tapahtui aikana, jolloin ilmassa oli paljon toivoa ja uusia ideoita. Uskon, että ihmisiä pelottaa näissä traagisissa tapahtumissa se synkkä näköala ihmisen pimeälle puolelle. Minusta tuo kyseinen hetki oli se viattomuuden loppu, jota elokuva niin kauniisti kuvaa, näyttelijä analysoi.
 Hollywood herää
 1960-luvun lopun Hollywood on elokuvassa kaunis ja täynnä yksityiskohtia. Kun viattomuuden viimeinen ilta koittaa, syttyvät valot kyltteihin kaupungin ikonisissa kohteissa, kuten Musso & Frank ja El Coyote -ravintoloissa.
 El Coyoteen illalliselle menevä Tate ihmettelee ystävilleen parin korttelin päässä näkyviä valoja. Hänelle kerrotaan, että paikallisessa pornoteatterissa on meneillään ensi-ilta. Kyseisen Eros-teatterin tilalla sijaitsee tätä nykyä Tarantinon omistama elokuvateatteri New Beverly Cinema, jossa esitetään aikuisviihteen sijasta kulttiklassikkoja.
 – Elokuvani ei ollut tarkoitus olla naurettavan itsetietoinen. Halusin siellä olevan joitakin asioita, mutta apulaisohjaajani totesi luettuaan käsikirjoituksen, että tässähän ovat kaikki kahdeksan aiempaa elokuvaasi samassa paketissa, Tarantino nauraa.
 Leonardo di Caprio Festival de Cannes
 Once Upon a Time ... in Hollywood  menee myös syvemmälle Hollywoodin elokuvateollisuuden rakenteisiin. Cannesin lehdistönäytöksessä isot aplodit sai muun muassa elokuvassa nähtävä 8-vuotias näyttelijätyttö, joka kieltäytyy käyttämästä ammatistaan sanaa näyttelijätär, koska se on korni.
 Intohimoaan elokuviin Tarantino on päässyt toteuttamaan myös Cannesissa. Esimerkiksi taiwanilaisohjaaja  Midi Z:n  elokuvan  Nina Wu  näytös Debussy-teatterissa myöhästyi hieman, koska Hollywood-legenda saapui paikalle muun yleisön perässä.
 Oman elokuvansa maailmanensi-illan päätteeksi Tarantino kiitteli katsojia kuuden minuutin seisoma-aplodien jälkeen.
 – Nähdään Croisettella, hän huikkasi viitaten Cannesin rantabulevardiin, jonka varrella festivaalin elokuvateatterit sijaitsevat.

Quentin Tarantinon uutuus sai maailmanensi-iltansa Cannesissa – Leonardo di Caprio ja Brad Pitt ensimmäistä kertaa samassa elokuvassa


Summary: Tutkinnassa löytyi yli 120 asetta, jotka oli varastettu Norjan puolustusvoimilta.

Norjan poliisi on paljastanut maan historian suurimman laittomien aseiden kauppaan liittyvän rikoskokonaisuuden.
 Vuonna 2015 alkaneen tutkinnan aikana on takavarikoitu 2 361 asetta, joista 1 815 on laittomia, Norjan poliisi kertoo  tiedotteessaan .
 Joukossa on rynnäkkökivääreitä, konepistooleja, revolvereja ja jopa ase, jota voidaan käyttää panssariajoneuvoja vastaan, kirjoittaa  Norjan yleisradioyhtiö NRK .
 Tähän mennessä 67 ihmistä on saanut syytteen osallisuudesta laittomaan asekauppaan. Epäiltyjen joukossa on poliisin ja puolustusvoimien henkilökuntaan kuuluvia henkilöitä ja asekeräilijöitä.
 NRK:n mukaan vyyhteen liittyen on annettu jo ýhteensä 17 tuomiota.
 Poliisi epäilee, että osa takavarikoiduista aseista oli tarkoitus myydä ulkomaille, koska niissä oli hintalappu, jossa hinta oli merkitty euroina. Norjan poliisi
 Yli sata sotilasasetta varastettu puolustusvoimilta
 Tutkinnassa paljastui, että poliisin ja puolustusvoimien aseiden käsittelyyn liittyvissä käytännöissä on ollut puutteita. Osa takavarikoiduista aseista oli varastettu puolustusvoimien tuhottavaksi määrämien aseiden joukosta.
 Tutkinnanjohtaja  Skule Worpvik  kertoi NRK:lle, että he löysivät 122 asetta, jotka puolustusvoimat oli rekisteröinyt tuhotuiksi.
 Norjan puolustusvoimat ja poliisi ovat ryhtyneet toimiin, jotta aseiden hallinnointi niiden organisaatioissa paranee.
 Lisäksi tutkinnassa selvisi, että monet asekauppiaat ja asekeräilijät eivät noudata sääntelyä. Kauppaa on käyty muun muassa aseilla, jotka on rekisteröity deaktivoiduiksi.
 Poliisi epäilee, että monet operaation aikana takavarikoiduista aseista oli tarkoitus myydä ulkomaille.

Norjan poliisi takavarikoi yli 1 800 laitonta asetta maan historian suurimmassa vyyhdissä – poliiseja ja sotilaita mukana pimeässä asekaupassa


Summary: Päivystävä palomestari antaa kiitoksen hoivakodin henkilökunnalle, joka siirsi vanhukset nopeasti ulos.

Pelastuslaitos hälytettiin sammuttamaan rakennuspaloa keskiviikkona hieman iltapäiväviiden jälkeen Euraan Mehiläisen Mainiokoti Kultaruskoon.
 Hoivakodissa ei kuitenkaan ollut paloa, vaan paloepäilyn aiheutti ylikuumentunut ilmanvaihtokone, joka levitti savua huoneisiin ilmanvaihtokanavien kautta.
 Hoivakodin henkilökunta soitti hätäkeskukseen havaittuaan savun käryä. Tämän jälkeen henkilökunta evakuoi kuusitoista asukasta ulos huoneista, joihin oli tullut savua.
 – Henkilökunta toimi tilanteessa nopeasti ja ammattitaitoisesti. Onneksi oli vielä lämmin sää, kiittelee päivystävä palomestari  Jussi Jalonen  Satakunnan pelastuslaitoksesta.
 Palomestari Jalonen kertoo, että pelastuslaitoksen saapuessa paikalle tiloissa haisi savu, mutta näkyvää savua ei havaittu.
 – Tilanteesta ei aiheutunut henkilövahinkoja. Vanhukset pysyivät rauhallisena, eikä kukaan panikoitunut.
 Pelastuslaitos tuuletti savua saaneet huoneet ja vielä varmisti, ettei tiloissa ollut paloa.
 Ulos evakuoidut vanhukset viettävät ensi yön hoitokodin tyhjinä olleissa huoneissa, joihin savua ei päässyt ilmanvaihtokanavista.
 Mainiokoti Kultaruskossa on kaikkiaan runsaat 30 asukasta.

Hoivakodin ilmanvaihtokone kärähti Eurassa – vanhukset evakuoitiin turvallisesti ulos savuttuneista huoneista


Summary: Helsingin poliisin mukaan lastensuojelulaitoksista karkaavat, vakavista ongelmista kärsivät nuoret, eivät saa tällä hetkellä tarvitsemaansa apua.

Kun nuori karkaa lastensuojelulaistoksesta, puhutaan niin sanotusta hatkojen ottamisesta. Viime vuonna Helsingin poliisi sai lastensuojelun viranomaisilta yli 800 virka-apupyyntöä kadonneiden nuorten etsintään. Tänä vuonna virka-apupyyntöjä on kirjattu samaan tahtiin. Hätäkeskuksen kautta tulleet nuorten etsintäpyynnöt ovat yleistyneet jo vuosia koko Uudellamaalla.
 Osallisuuden aika on yhdistys, joka osallistuu lastensuojelua koskevaan keskusteluun nuorten silmin. Kokemusasiantuntija  Yonatan Gebrenegus  on keskustellut hatkat ottaneiden nuorten kanssa erilaisissa vertaistukiryhmissä. Karkaamisen syyt ovat yksilöllisiä, eikä yhtä syytä hatkata ole.
 – Mun mielestäni siihen vaikuttaa se, että nuori ei koe oloaan kotoisaksi ja turvalliseksi siinä laitoksessa, missä on, Gebrenegus kertoo.
 Sijoituspäätöksen tekevät aikuiset pyrkivät usein erottamaan nuoren haitallisena pitämästään kaveriporukasta. Helsinkiläisiä nuoria sijoitetaan maakuntiin, mistä houkutus karata on suuri. Jos nuori päättää lähteä, hänet löydetään yleensä pääkaupunkiseudulta.
 – Se ei riitä, että sä siirrät nuoren kehon, koska sä et ole sijoittanut sen nuoren mieltä, sä et ole muuttanut sen nuoren tapaa nähdä sitä kaveriporukkaa. Nuorelle kaveriporukka saattaa olla paikka, jossa hänet hyväksytään, ja hän kokee oikeasti, että hän kuuluu siihen, Gebrenegus kertoo.
 Poliisit saavat hätäkeskuksen kautta tulleiden tehtävien lisäksi lastensuojelun virka-apupyyntöjä. Mikko Airikka | Yle
 Poliisi: "Välimallin ratkaisu tarpeen"
 Lastensuojelulaitoksista karkaavat nuoret voi jakaa karkeasti kahteen ryhmään. Suurimmalle osalle pystytään tarjoamaan apua nykyisen lastensuojelun puitteissa. Heidän lisäkseen on kymmeniä nuoria, jotka ovat vakavassa päihde- ja rikoskierteessä. Helsingin poliisin nuorisoryhmän rikoskomisario  Marko Forssin  mukaan jälkimmäinen ryhmä ei saa tällä hetkellä tarvitsemaansa apua.
 – On tapauksia, missä on voitu tuoda lääkkeistä sekaisin oleva alaikäinen putkaan, ja sitten hänet on viety lastensuojelulaitokseen. Hän on sieltä muutaman tunnin päästä lähtenyt karkuun, ja samana iltana palannut putkaan ihan pyörryksissä, Forss kertoo.
 Forssin mukaan nuoret tarvitsevat lastensuojelun ja poliisin lisäksi kolmannen paikan, jossa kierre voidaan katkaista. Tämä suojaisi myös lastensuojelulaitoksissa olevia nuoria, joilla ongelmat eivät ole yhtä pahoja.
 – Näiden (ryhmien) sekoittaminen tuntuu aika turhalta, sillä kun näitä lapsia laitetaan yhteen, monesti voi tyhmyys tiivistyä ja lähdetään mukaan muiden pöllöilyihin. Se johtaa myös näillä muilla lapsilla rikosoirehdintaan.
 Myös lastensuojelussa toivotaan kolmatta tahoa vakavimmissa vaikeuksissa olevien nuorten auttamiseen. Helsingin kaupungin lastensuojelun johtajan  Saila Nummikosken  mukaan nuorten laitoshoitopaikoista on akuutti maanlaajuinen pula.
 – Erityisesti päivystyksellisissä kiireellisissä tilanteissa on hyvin vaikeaa löytää sopivaa sijoituspaikkaa nuorille. Nykyistä lainsäädäntöä pitäisi muuttaa siten, että näiden nuorten sijoittaminen vahvasti resursoituun, nykyistä tiukempirajaiseen hoitoon mahdollistuisi. Ja tämän kaltaista hoitoa pitäisi keskittää täällä Suomessa kansallisesti jollekin toimijalle ja siihen pitäisi liittää päivystyksellinen valmius vastaanottaa näitä nuoria, Nummikoski sanoo.
 Osallisuuden aika -yhdistyksen kokemusasiantuntija Yonatan Gebrenegus haluaa tuoda nuorten äänen mukaan heitä koskevaan keskusteluun. Ronnie Holmberg / Yle
 Rangaistuksen pelko saattaa pitkittää karkureissua
 Hatkaamaan lähtenyt nuori on altis rikoksille ja hyväksikäytölle. Vaikka nuori ei käyttäisi päihteitä, hän saattaa päätyä paikkaan, jossa päihteitä käytetään. Suurin osa nuorista palaa sijoituspaikkaan tai kotiin itse, mutta joillakin karkumatka saattaa venyä kuukausien pituiseksi. Paluuta edesauttaa, jos nuorella on luottamussuhde aikuiseen.
 – Yksi nuori sanoi, että miksi mua rangaistaan, kun mä lähdin pois vain siksi, kun mulla on paha olo. Tommoisissa tilanteissa pitäisi olla enemmän välittämistä. Luullaan, että hatkaileva on sellainen kova jätkä, mutta silloin puhutaan henkilöstä, joka kaipaa eniten välittämistä ja myös pysäyttämistä, Gebrenegus muistuttaa.
 Hatkaamisen vähentäminen on haasteellista. Kokemusasiantuntijan mukaan keskeistä on yrittää luoda turvallinen ilmapiiri.
 – Mä en tiedä, onko olemassa sellaista todellisuutta, jossa ei olisi ollenkaan karkaamista. Jos me poistetaan epäkohdat, jotka luo kaipuun karata laitoksista, niin ainakin se vähentäisi sitä.

"Lähdin pois vain siksi, kun mulla on paha olo", sanoi lastensuojelusta karannut nuori – Sadat nuoret karkaavat lastensuojelulta vuosittain


Summary: Kiinalaisyhtiö Huawein vastoinkäymiset jatkuvat. Huawei syyttää kumppanien kaikkoamisesta Yhdysvaltain painostusta.

Kiinalaisen älypuhelinvalmistajan Huawein vaikeudet jatkuvat. Brittiläinen siruvalmistaja ARM on lopettanut yhteistyön Huawein kanssa, kertoo uutistoimisto Reuters, joka lainaa brittiläisen yleiradioyhtiön BBC:n tietoja.
 ARM noudattaa Yhdysvaltojen asettamaa kieltoa, jonka mukaan Huaweille ei pidä toimittaa tavaraa.
 Brittiläisyritys ARM on japanilaisen Softbankin omistuksessa. BBC:n saaminen tietojen mukaan ARM on määrännyt työntekijöitään pidättäytymään yhteistyöstä kiinalaisyhtiön kanssa.
 Brittiläinen siruvalmistaja ARM suitsii työntekijöittensä yhteistytä Huawein kanssa.  Kristoffer Tripplaar / AOP
 ARM:n teknologia on Huaweille merkityksellinen, koska se valmistaa älypuhelimiensa käyttämiä siruja brittiläisyhtiön lisensseillä.
 Huawei arveli lausunnossaan, että monet sen yhteistyökumppaneista on joutunut "tekemään päätöksiä paineen alla ja poliittisin perustein". Ennen ARMn vetäytymistä Huawei menetti kanssakäymisen useiden yhdysvaltalaisyritysten kanssa.
 Yhdysvallat on kieltänyt yhteistyön Huawein kanssa, koska Yhdysvallat epäilee kiinalaisyhtiön mahdollistavan Kiinan valtion vakoilun amerikkalaisverkoissa. Kyse on myös kiristyneestä kauppasodasta maiden välillä.

Huaweiltä katoaa kumppanit – nyt lähti siruvalmistaja ARM


Summary: Venäläisen kaasun tarve kasvaa, kun Eurooppa luopuu hiilestä ja ydinvoimasta.

MOSKOVA / BOVANENKOVO  Nord Stream 2 on kaasuputkihanke, joka alkaa tuoda venäläistä kaasua lähinnä Luoteis-Siperiasta Jamalin niemimaalta. Siellä sijaitsee jättimäinen Bovanenkovon kaasukenttä, joka ulottuu yli tuhannen neliökilometrin alueelle.
 Nord Stream 2 kulkee edeltäjänsä tavoin pitkin Itämeren pohjaa Venäjältä Saksaan. Nord Stream 2:n omistaa venäläinen maakaasu- ja öljykonserni Gazprom, jota pidetään myös Venäjän valtion ulkopolitiikan käsikassarana. Siksi putkihanke herättää intohimoja.
 Gazprom laajensi viimeksi viime vuonna jättimäistä Bovanenkovon kaasukenttää.
Grigory Vorobjov
 Jamalin ikiroudan alta Venäjän kaasujätti Gazprom poraa kaasua, jota varsinkin keskieurooppalaiset tarvitsevat. Saksa ja Ranska ovat luopumassa hiilen poltosta ja vähentämässä ydinvoimaa, ja venäläisen kaasun tarve kasvaa.
 Tanska jarruttaa kaasuputken rakentamista
 Nord Stream 2 -kaasuputken rakennustyöt ovat edenneet jo yli puoliväliin. Itämeren pohjaan on laskettu putkia runsaat 1 200 kilometriä, mikä on yli puolet koko matkasta Narvanlahdelta Venäjältä Saksan Greifswaldiin.
 Nord Stream 2:n projektijohtaja Henning Kothe uskoo Tanskan pian taipuvan putkihankkeen taakse.
Grigory Vorobjov
 Nord Stream 2 noudattelee suurin piirtein samaa linjaa kuin sen edeltäjä Nord Stream 1. Se kulkee viiden maan vesialueiden kautta, kuten Suomen talousvyöhykkeellä ja Tanskan aluevesillä.
 Tanska ei ole vieläkään antanut rakennuslupaa kaasuputkelle sen aluevesillä, vaikka Nord Stream 1 kulkee jo siellä. Syy on uusi tanskalaislaki, joka antaa maan ulkoministerille veto-oikeuden Tanskan aluevesillä toteutettaviin hankkeisiin.
 Leena Luotio / Yle
 Luvan puute voi estää Nord Stream 2:n valmistumisen aikataulussa, eli vuoden loppuun mennessä.
 Putkiyhtiö on vakuuttunut, että se saa lopulta luvan linjaukselle, joka koskee Tanskan talousvyöhykettä, ei aluevesiä.
 – Maan aluevedet kuuluvat kunkin maan vastuulle, mutta talousvyöhykkeillä kansainväliset investoijat voivat toteuttaa esimerkiksi putki- ja kaapelihankkeita, joten niitä ei voi kokonaan pysäyttää, selittää Nord Stream 2:n projektipäällikkö  Henning Kothe  Ylelle.
 Yhdysvallat ajaa omaa etuaan Euroopassa
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  uhkailee säännöllisesti Nord Stream 2:ta sekä sen omistajaa ja kaasuntuojaa Gazpromia talouspakotteilla.
 Jamalilla kaasua porataan ikiroudan alta. Talvi kestää täällä yhdeksän kuukautta ja jatkuu yhä.
Grigory Vorobjov
 Trump on toistanut, että Euroopan energiariippuvuus Venäjästä on huono asia, sillä Venäjä voisi käyttää Gazpromia poliittisen vaikutusvallan lisäämiseen. Samaa viestiä on kuultu muun muassa Baltian maista ja Itä-Euroopasta.
 Gazprom on syyllistynyt kaasun erilaiseen hinnoitteluun riippuen sen ostajamaasta sekä keskeyttänyt kaasunvientiä Venäjän hankaliksi kokemiin maihin.
 Kyse on kuitenkin keskinäisriippuvuudesta. Eurooppa tarvitsee Venäjän kaasua, mutta myös Venäjä tarvitsee kaasun viennistä saamansa tulot.
 Bovanenkovon jättimäisellä kaasukentällä kätevin tapa liikkua on helikopteri.
Grigory Vorobjov
 – Venäjän kaasun rooli pysyy Euroopassa vahvana, vaikka myös LNG:n ja muun kaasun tuonti on tarpeen, kuvaa tilannetta kaasua välittävän OMV:n varapääjohtaja  Reinhard Mitschek .
 Talouspakotepuheillaan Trump ajaa yhdysvaltalaisyritysten etua ja tyrkyttää Euroopan kasvaville markkinoille venäläiskaasun korvaajaksi amerikkalaista nesteytettyä kaasua LNG:tä.
 LNG on maakaasua, joka on saatu nestemäiseen muotoon jäädyttämällä se alle 160 miinusasteeseen. Samalla sen tilavuus pienenee ja kuljetus helpottuu.
 Trumpin puheet ovat herättäneet epävarmuutta varsinkin venäläisten yritysten keskuudessa, sillä ne eivät halua joutua mustalle listalle lännessä.
 Nord Stream 2:a rakentaa yhteensä 670 yritystä, joista sata on venäläisiä. Nord Streamin mukaan yksikään yritys ei ole vetäytynyt yhteistyöstä putkiyhtiön kanssa Trumpin puheiden takia.
 Ylijäämäkaasu poltetaan. Tätä kutsutaan soihduttamiseksi ja se lisää mustaa hiiltä arktisilla alueilla ja edesauttaa sen sulamista. Grigory Vorobjov
 Yhdysvaltalainen LNG voi lisätä hintakilpailua Euroopassa, mistä eurooppalainen kuluttaja voi hyötyä. LNG:n osuus Euroopan kaasumarkkinoista kaksinkertaistui viime talvena 16 prosenttiin.
 Hiilestä ja ydinvoimasta luovutaan kaasun hyväksi
 Euroopan kaasumarkkinat vetävät, sillä Saksa luopuu ydinvoimasta jo 2022 mennessä ja hiilivoimaloista vuoteen 2038 mennessä. Ranska lopettaa hiilen polton jo kahden vuoden kuluttua ja vähentää myös ydinenergian käyttöä 2030-luvulle tultaessa.
 Monet muut maat seuraavat trendiä.
 Kaasua pidetään puhtaimpana ja energiatehokkaimpana siirtymävaiheen polttoaineena kohti uusiutuvien energialähteiden käyttöä.
 – Kaasun ja uudistuvien energialähteiden yhdistelmä siivittää meitä parhaillaan kohti vähähiilipäästöistä tulevaisuutta, Mitschek maalailee.
 Bovanenkovo sijaitsee 400 kilometriä napapiiriltä pohjoiseen. Sen luontoa halkovat kaasuputket.
Grigory Vorobjov
 Euroopan kaasun tarpeen arvioidaan pysyvän suurin piirtein nykyisessä ainakin 2030-luvulle saakka. Samaan aikaan Euroopan omat kaasukentät Norjassa, Britanniassa ja Alankomaissa ehtyvät.
 Venäjän kaasujätti Gazprom teki Euroopan viennissään ennätyksen viime vuonna. Noin 65 prosenttia sen viennistä kohdistuu Eurooppaan, mutta se hakee jatkuvasti uusia markkinoita esimerkiksi Aasiasta.
 Ukrainalle kaasun kauttakulku on kohtalonkysymys
 Ukrainan ja Venäjän välit ovat olleet jäiset sen jälkeen, kun Venäjä valtasi Krimin niemimaan ja sota Itä-Ukrainassa alkoi.
 Venäjä on välillä sulkenut kaasutoimitukset Ukrainan putkiyhteyden kautta Eurooppaan ja aiheuttanut vaikeuksia Ukrainalle.
 Kaasun kauttakulusta saatavat tulot ovat elintärkeät Ukrainan muutenkin heikolle taloudelle. Kaasuntoimitussopimukset ovat pian katkolla, ja Venäjä ja Ukraina käyvät neuvotteluja niiden jatkosta.
 Bovanenkovon kaasukenttä työllistää vuoroissa 1500 ihmistä kerralla. He tekevät töitä kuukauden ja lomailevat sitten kuukauden. Grigory Vorobjov
 Länsijohtajat ovat vaatineet, että Venäjä jatkaisi kaasun tuontia Ukrainan kautta. Gazprom vakuuttaa, että näin se aikoo toimiakin.
 – Lähitulevaisuudessa tarvitsemme Euroopan kaasunvientiin Ukrainan yhteyden ja Nord Stream 2:n sekä monia muita projekteja, sanoi Gazpromin varaosastojohtaja  Dmitri Handoga .
 Nord Stream 2:n lisäksi Gazpromilla on rakenteilla yhteys Mustameren halki Turkkiin. Sitä pitkin kaasua alkaa virrata myös Kaakkois-Eurooppaan.
 Lue lisää:
 Saksa pitää kiinni Nord Stream 2:sta, vaikka kaasuputki herättää myös huolta: "Muka epäpoliittinen kysymys ja pelkästään talousasia?"
 Yhdysvallat uhkaa Nord Stream 2 -putkihankkeessa mukana olevia saksalaisyrityksiä talouspakotteilla

Nord Stream 2 saattaa viivästyä Tanskan takia, mutta Eurooppa tarvitsee Venäjän kaasua politiikasta huolimatta – mistä kaasusodassa on kyse?


Summary: Porilainen keksintö combilanssi hoitaa hätäkeskukseen soittaneet ikäihmiset voinnin mukaan jo kotona.

Hätäkeskus välittää ensihoitoyksikölle D-tason tehtävän. Se tarkoittaa, että kiirettä ei ole, mutta apua tarvitaan jossakin päin. Tällä kertaa Porissa.
 Porin perusturvan uuden palvelun eli combilanssin ensihoitaja  Janne Salmi  kuittaa hälytyksen ja ottaa heti suoran puhelinyhteyden apua tarvitsevaan. Selviää, että henkilö kärsii vatsavaivoista ja olo on muutenkin varsin heikko.
 Sairaanhoitaja  Susanna Sällilä  hyppää kuljettajan paikalle ja suuntaa kohti porilaista asuinaluetta. Ensihoitaja selvittää matkalla vielä potilaan taustatietoja potilastietojärjestelmästä.
 – Potilaat ovat usein geriatrisia eli vanhustyöhön liittyviä. Vointi on heikentynyt jollain tavalla ja pitää päästä kiinni siihen, mikä voinnin on heikentänyt. Sitten pitää keksiä yksilöllisiä ratkaisuja tilanteisiin, jotta potilaan hoito olisi paras mahdollinen, Susanna Sällilä kertoo.
 Sairaanhoitaja Susanna Sällilä kuljettaa combilanssia.  Jari Pelkonen / Yle
 Potilaslähtöinen hoitosuunnitelma heti kotona
 Perille päästyään Salmi ja Sällilä aloittavat normaalit hoitotoimenpiteet.
 Ensimmäinen johtopäätös potilaan kunnosta tehdään mittaustulosten perusteella nopeasti ja varmasti.
 – Potilaan elintoiminnot ovat normaalit, Salmi toteaa.
 Sen jälkeen pohditaan, millä tavalla hoitoa pitäisi jatkaa.
 Combilanssin idea on hoitaa potilaat kotona, jotta heitä ei tarvitse kuljettaa usein ruuhkaiseen yhteispäivystykseen. Niinpä potilaan tutkimuksia jatketaan heti.
 Ensihoitaja Janne Salmen mukaan combilanssi ei juuri eroa välineiltään tavallisesta ambulanssista. Valmiudet ovat samat, mutta combilanssissa voidaan syventyä huomattavasti paremmin potilaan hoitoon.
 – Meillä on mukana lääkkeitä, muun muassa antibiootteja ja myös näytteenottovälineitä, eli pystymme ottamaan myös verikokeita.
 Ensihoitaja Janne Salmi ja sairaanhoitaja Susanna Sällilä työssään potilaan kotona. Jari Pelkonen / Yle
 Salmi pyytää potilasta puristamaan käsiään niin lujaa kuin pystyy. Voimat tuntuvat olevan tallella käsien voimakkaasta tärinästä huolimatta. Käsitys potilaan vaivoista vahvistuu entisestään, kun potilas kertoo enemmän vointinsa taustoista.
 Sairaanhoitaja Susanna Sällilä tekee samalla havaintoja potilaan kotona. Hän on aiemmin hoitanut vanhuksia sairaalassa, mikä on varsin erilaista kuin potilaan hoito kotioloissa.
 – Potilaan kohtaaminen kotona on ensiarvoista. Se on tärkeää työtä ja sitä pitää opetella osastotyön jälkeen.
 Molemmat ammattilaiset pitävät combilanssissa erityisesti siitä, ettei potilaiden kanssa tarvitse vahtia ajankäyttöä samalla tavalla kuin normaalin ambulanssin mukana.
 – Tässä tulee aika paljon uutta, ja onhan se mielekästä olla mukana aivan uudessa hankkeessa, jollaista Suomessa ei vielä ole.
 Lääkäri paikalla videoyhteydellä
 Seuraavaksi ensihoitaja Janne Salmi näppäilee tietokoneelle pienen selostuksen potilaan kunnosta ja ottaa yhteyden lääkäriin.
 Normaalista ensihoitoyksiköstä poiketen combilanssilla on pääsy myös potilastietoihin, mikä auttaa potilaan tilanteen kartoitusta huomattavasti.
 Tarvittaessa combilanssi voi konsultoida myös mobiilitoiminnan päivystävää lääkäriä ja ottaa vaikkapa videoyhteyden paikan päältä.
 Potilas kertoo olostaan lääkärille videoyhteyden välityksellä. Jari Pelkonen / Yle
 Videoyhteys lääkärille aukeaa. Potilas selostaa lyhyesti oman näkemyksensä kunnostaan. Keskustelu päivystävän lääkärin kanssa sujuu leppoisasti tietokoneen ruudun välityksellä.
 Tällä kerralla päädytään siihen, että potilas voi jäädä kotiin toipumaan. Tarpeelliset verinäytteet otetaan ja lääkäri soittaa tulokset potilaalle myöhemmin.
 Sairaanhoitaja Susanna Sällilän mukaan potilaat yllättyvät usein siitä, että hoitoa jatketaan niin pitkälle kotona.
 – Moni on positiivisesti yllättynyt, että laboratoriokokeet pystytään ottamaan kotona ja saadaan eri sosiaali- ja terveysalan toimijat mukaan hoitoon.
 Porilainen keksintö syntyi yövuorossa
 Ikäihmisille kehitellään erilaisia terveyspalveluja kovaa vauhtia. Ikääntyvän väestön terveyden ylläpitäminen vaatii rohkeitakin ratkaisuja.
 Ensihoidossa on ollut jo jonkin aikaa mahdollista muodostaa yhden henkilön ensihoitoyksikköjä, joita on testattu ympäri Suomea. Satakunnassakin keskusteltiin asiasta, mutta nopeasti syntyi yhteisymmärrys siitä, että maakunnassa halutaan kokeilla jotain muuta.
 Idea Suomen ensimmäisestä combilanssista syttyi ensihoidon kenttäjohtajana toimineen  Heikki Lampisen  päässä eräänä yövuorona
 Pystyttäisiin välttämään esimerkiksi ikäihmisten perusteettomat päivystyskäynnit yhteispäivystyksessä.  Heikki Lampinen
 – Kenttäjohtajana pääsee tietyllä tasolla seuraamaan tätä järjestelmää. Sieltä tuli ajatus, että voitaisiinko tämä hoitaa jotenkin toisin.
 Maaliskuun alussa aloittanut combilanssikokeilu on idealtaan yksinkertainen. Sen tarkoituksena on yhdistää ensihoidon ja geriatrian ammattilaisten ammattitaito. Ikäihmiset kotona ja hoitolaitoksissa tarvitsevat paljon ensihoidon apua.
 – Pystyttäisiin välttämään esimerkiksi ikäihmisten perusteettomat päivystyskäynnit yhteispäivystyksessä.
 Kokeilu käynnissä vuoden loppuun asti
 Combilanssi perustettiin Porin perusturvan, Satasairaalan ja Satakunnan pelastuslaitoksen yhteistyönä. Ajoneuvona toimii pelastuslaitokselta jo käytöstä poistettu vanha ambulanssi.
 Kokeilun suurin voimavara ovat kuitenkin ihmiset.
 Combilanssin henkilökunta koostuu noin kymmenestä raudanlujasta ensihoidon ja vanhustyön ammattilaisesta. Porin perusturvan ylilääkärin  Katriina Lähteenmäen  mukaan ensimmäisen kuukauden aikana saadut kokemukset ovat olleet todella lupaavia.
 – Tiesin jo ennestään, että tällainen yhdistelmä on kova sana. Aiemmin jo mobiilitoiminta on osoittanut sen hyödyn, että kun viedään tutkimukset ja hoito kotiin, potilaan ei välttämättä tarvitse lähteä päivystykseen.
 Meidän haasteemme on näyttää, että tästä on oikeasti hyötyä ja tällä säästyy euroja.  Katriina Lähteenmäki
 Kokeilun päämääränä on kehittää sellainen malli, jota voidaan laajentaa Porin perusturvan alueelta koko maakuntaan. Katriina Lähteenmäen mukaan soten kaatuminen ei ainakaan helpota hankkeen maakunnallistamista.
 – Meidän haasteemme on näyttää, että tästä on oikeasti hyötyä ja tällä säästyy euroja.
 Combilanssi toimii varmuudella kuluvan vuoden loppuun asti. Jatkosta ei ole vielä selvyyttä. Idean isä Heikki Lampinen on sitä mieltä, että combilanssi tuli jäädäkseen, vaikka numeraalisia faktoja toiminnasta ei ole vielä saatu. Palaute työntekijöiltä ja asiakkailta on ollut hyvää.
 – Jo sillä perusteella, mitä tietoa olemme tähän asti saaneet, combilanssi tulee varmasti vakinaistumaan. Näin myös toivon.

Uusi palvelu vähentää ikäihmisten päivystyskäyntejä Porissa – combilanssissa vanhuspalvelu ja ensihoito liikkuvat samoilla pyörillä


Summary: Britannian pääministerin Theresa Mayn lähtöä on uumoiltu jo pitkään, mutta nyt brittimedia povaa nopeaa eroa.

Britanniassa useat hallituksen ministerit ovat kertoneet BBC:lle, että pääministeri Theresa May ei voi jatkaa tehtävässään brexit-sotkun takia.
 Myös useat konservatiivien kansanedustajat vaativat Mayn eroa.
 May on kertonut kansanedustajille, että uutta erosopimusta koskeva lakiehdotus julkaistaan perjantaina. Mayn mukaan lakiehdotus sisältää kohdan, jonka mukaan parlamentti pääsee äänestämään uuden brexit-kansanäänestyksen järjestämisestä.
 BBC:n lähteiden mukaan tyytymätön sisäministeri  Sajid Javid  aikoo vaatia Mayta poistamaan lakiesityksestä äänestyksen toisen kansanäänestyksen järjestämisestä.
 Uutiskanava  Sky Newsin lähteen mukaan  pääministeri olisi eroamassa nopeasti. Uutistoimisto Reutersin hallituslähteen mukaan May ei aio kuitenkaan antaa keskiviikkona lausuntoa mahdollisesta erostaan.
 Telegraph-lehden mukaan  kaksi keskeistä ministeriä – Skotlannin asioista vastaava  David Mundell  ja sisäministeri Javid ovat pyytäneet tapaamista Mayn kanssa.
 BBC:n mukaan osa ministereistä katsoo edelleen, että Mayn tulisi jatkaa lakiehdotuksensa viemistä parlamentin äänestettäväksi.
 Työväenpuolue on arvostellut Mayn uutta suunnitelmaa. Puolueen puheenjohtajan Jeremy Corbynin mukaan uusi esitys on vain uudelleenpakattu versio Mayn vanhasta erosopimuksesta, jonka parlamentti on jo torjunut kolme kertaa.
 Mayn aikoo tuoda lakiesityksensä EU-erosopimuksesta parlamentin äänestettäväksi kesäkuun alkupuolella.
 Alahuoneen johtaja erosi
 Alahuoneen johtaja  Andrea Leadsom  erosi keskiviikkona tehtävästään protestina pääministerin tavalle käsitellä Brexit-kriisiä.
 Leadsom, joka on Mayn puoluetoveri, kirjoitti kirjeessä Maylle, että hän eroaa, koska ei enää usko, että "meidän lähestymistapamme toteuttaa vuoden 2016 kansanäänestyksen tuloksen".
 Vuonna 2016 britit äänestivät EU-eron puolesta neljän vuosikymmenen jäsenyyden jälkeen.
 Lue myös:
 Brittien pörröinen moottoriturpa Boris Johnson tahtoo nyt pääministeriksi – kampanjoi jo päästäkseen konservatiivien johtoon

Brittimedia: Osa ministereistä haluaa Mayn ulos – alahuoneen johtaja erosi protestina pääministerin toiminnalle


Summary: Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä on erikoisin kortti meneillään olevassa hallituksenmuodostuspelissä. Hän on pelin arvaamaton jokeri.

Keskusta on hallitusneuvotteluissa ainoa puolue, joka menetti paikkoja kevään eduskuntavaaleissa. Puolueen kansanedustajien määrä putosi peräti 18:lla.
 Juha Sipilän nelivuotisen hallituskauden jälkeen keskustan kannatus romahti alimmalle tasolleen sataan vuoteen. Pääsyylliseksi tappioon on leimautunut nimenomaan Sipilä.
 Lukemattomat keskustan aktiivit ovat valittaneet, että Sipilän hallitus harjoitti liian oikeistolaista politiikkaa ja unohti “köyhän asian”.
 Puoluejohtajaan ja hänen lähipiiriinsä kohdistuva kritiikki näyttää yltyvän, eikä se pysy enää puolueen omien seinien sisällä. Esimerkiksi Maaseudun Tulevaisuuden  tämänpäiväinen artikkeli  suomii Sipilää armotta.
 Neuvottelu Rinteen hallituksen ohjelmasta on Sipilälle kiusallinen tehtävä
 Huhtikuussa, vaalitappion jälkeen Juha Sipilä  pyysi puoluehallitusta kutsumaan koolle ylimääräisen puoluekokouksen  uuden puheenjohtajan valitsemiseksi. Se päätettiin järjestää syyskuun alkupuolella.
 Sipilä ilmoitti blogissaan, että hän toimii puheenjohtajana siihen saakka. Hän vakuutti  kirjoituksessaan , että “vastuuni on joka tilanteessa vaalia keskustan etua”.
 Nyt Sipilä neuvottelee puolueensa osallistumisesta sellaiseen hallitukseen, joka aikoo tehdä täysin päinvastaista politiikkaa, kuin hänen oma hallituksensa teki.
 Homma tympinee Sipilää rajusti, sillä hän johti hallitustaan täydellä sydämellä. Sipilä on varmasti yhä sitä mieltä, että hänen hallituksensa teki järkevää politiikkaa ja onnistui maan talouden tervehdyttämisessä.
 Jos Antti Rinteen hallitus syntyy, se myös purkaa joitakin Sipilän hallituksen päätöksiä, vähintäänkin työttömyysturvan aktiivimallin.
 Ei ole siis ihme, että Juha Sipilä näyttää nyt myrkyn nielleeltä. Maan johdosta putoamisessa ja oman puolueen sylkykupiksi ajautumisessa on ollut miehelle jo kylliksi kestämistä. Nyt hänen pitää niellä katkeraa kalkkia vielä hallitusneuvotteluissa.
 Olisiko Sipilä voinut luovuttaa vetovastuun puoluetovereilleen?
 Moni ihmetteleekin, miksi keskusta nimesi tässä tilanteessa Juha Sipilän puolueen hallitusneuvotteluryhmän vetäjäksi. Halusiko Sipilä rooliin itse, vai vetosivatko puolueen päättävät elimet häneen, että hän hoitaisi vaativan homman?
 Edelleen: Miksei puolue vedonnut rökäletappion jälkeen Sipilään, että hän vetäytyisi vastuusta jo ennen ylimääräistä puoluekokousta? Eikö keskusta luota varapuheenjohtajiinsa?
 Kaikkiin näihin sinänsä loogisiin kysymyksiin on yksinkertainen vastaus. Juha Sipilä johtaa hallitusneuvotteluissa keskustan ryhmää, koska niin määrätään puolueen säännöissä. Mandaatti on vahva ja se velvoittaa puheenjohtajaa.
 Se, että Sipilän puheenjohtajuus on katkolla vasta syyskuussa, johtuu puoluehallituksen 16. huhtikuuta yksimielisesti tekemästä päätöksestä. Puloluehallitus päätyi siihen, että suuren kokouksen järjestäminen pian eurovaalien jälkeen olisi ollut puolueelle liian kova ponnistus.
 Sipilä itse oli esittänyt tuossa kokouksessa toiveen, että ylimääräinen puoluekokous järjestettäisiin jo kesäkuussa, kertoo puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen.
 Rammaksi ankaksi nimetyllä Sipilällä on vielä paljon sananvaltaa
 Sen jälkeen, kun Juha Sipilä ilmoitti vetäytyvänsä syksyllä puoluejohtajan tehtävästä, häntä on nimitetty rammaksi ankaksi.
 Uskottavuutensa ja toimintakykynsä menettänyt poliitikko on rampa ankka. Mutta onko Juha Sipilä tosiasiallisesti vielä sellainen?
 Sipilä johtaa keskustan hallitusneuvotteluryhmää ja istuu prosessia johtavassa puheenjohtajapöydässä. Oman ilmoituksensa mukaan hän myös tekee puolueen johtoelimille ehdotuksen keskustan ministereistä, jos keskusta päättää mennä hallitukseen.
 Se on kiinnostavaa. Sipilää on nimittäin kritisoitu itsevaltaisuudesta. Tähän on johtanut mm. se, että hän poimi hallitukseensa omat suosikkinsa eli  ”dream-teamin”  kysymättä puolueen kokeneiden kehäkettujen mielipiteitä.
 Sipilällä on keskustassa muodollisesti vahva asema, mutta kuinka paljon valtaa hänellä yhä tosiasiallisesti on? Onko puolue-eliitti jotenkin ottanut hänet ohjaukseensa?
 Tuskin. Mutta todennäköisesti Sipilän on nyt syytä kuunnella puoluetovereitaan entistä herkemmällä korvalla.
 Jos Sipilä yhä osoittaa keskustassa marssin suunnan ja määrää sen vauhdin, hänen täytyy harkita tarkoin miten toimia hallitusneuvotteluissa.
 Hänen pitää kysyä itseltään: Kuinka minun tulee toimia, jotta “vaalin keskustan etua” siten, kuin puolueen kenttäväen enemmistö haluaa?
 Kysymys on vaikea. Todennäköisesti oikea vastaus siihen selviää kunnolla vasta keskustan ylimääräisessä puoluekokouksessa 7. syyskuuta. Silloin keskustaväki antaa kipakat palautteensa vanhalle puoluejohdolle ja evästyksensä uudelle.

Analyysi: Juha Sipilä näyttää toimivan hallitusneuvotteluissa vakaumuksensa vastaisesti – miksi hän silti johtaa keskustan neuvottelijoita?


Summary: Abortin vastainen kampanjointi kovenee myös Euroopassa, sanoo Väestöliiton asiantuntija. Kristillisten Päivi Räsänen tiukentaisi aborttilainsäädäntöä Yhdysvaltain esimerkin mukaan.

Naisten oikeus aborttiin kyseenalaistetaan yhä useammin paitsi Yhdysvalloissa, myös Euroopassa, arvioi Väestöliiton kehityspolitiikan asiantuntija  Kamomilla Ilmonen . Ilmonen näkee abortin vastaisten puheiden koventuneen samaa tahtia populististen ja konservatiivisten liikkeiden nousun kanssa.
 Yhdysvalloissa tiukimman aborttiuudistuksen teki  viime viikolla Alabaman osavaltio , joka linjasi että edes raiskaus tai insesti eivät oikeuta aborttiin.
 Suomessa  tiukennuksia aborttilainsäädäntöön on vaatinut  mm. kristillisdemokraattien eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Päivi Räsänen , joka on kutsunut myöhäisiä,  22. raskausviikon jälkeen tehtyjä abortteja "lapsensurmiksi" . Räsäsen mukaan myöhäiset raskaudenkeskeytykset loukkaavat syvästi lasten ihmisoikeuksia.
 Väestöliiton Ilmonen kummeksuu Räsäsen puheita  Radio Suomen Päivän haastattelussa . Ilmosen mukaan Räsänen puhuu hyvin pienestä ilmiöstä.
 Suomessa suurin osa aborteista tehdään ennen 12. raskausviikkoa, muistuttaa Ilmonen. Raskausviikoilla 22-24 keskeytyksen voi tehdä, jos perusteena on sikiön epämuodostuma. Viime vuonna näitä myöhäisiä abortteja oli 3,4 prosenttia kaikista aborteista.
 – Niihin liittyy aina vaikeita, henkilökohtaisia tilanteita. Tälläiset päätökset eivät ole helppoja, joten on ikävää näitä perheitä kohtaan, että Räsänen käyttää tälläistä kieltä, sanoo Ilmonen.
 "Aborttilainsäädännössä mentävä vapaampaan suuntaan"
 Väestöliitto ei ole valmis tiukentamaan aborttilainsäädäntöä, sanoo Ilmonen. Järjestön mukaan Suomessa voitaisiin enemminkin mennä kohti muiden Pohjoismaiden vapaampia aborttikäytäntöjä.
 – Esimerkiksi Ruotsissa saa abortin omasta toiveestaan 16. raskausviikolle asti. Meillä raskaudenkeskeytys voidaan tehdä lääkärin päätöksellä 12. raskausviikolle asti sosiaalisista syistä, jotka täytyy eritellä, vertaa Ilmonen.
 Yhdysvalloissa 16 osavaltiota on lyhyessä ajassa  tiukentanut aborttilainsäädäntöään . Ilmosen mukaan abortin vastainen lobbaus on kiihtynyt myös Euroopassa. Abortin saamista on viime aikoina kiristetty mm. Puolassa, Unkarissa ja Italiassa.
 – Voi sanoa että naisten oikeudet ovat uhattuna eri puolilla. Niitä käytetään populismin ja vallankäytön välineenä, sanoo ilmonen.

Väestöliiton asiantuntija kummeksuu Päivi Räsäsen puheita aborteista lapsensurmina – "aborttioikeutta ei saa kaventaa"


Summary: Matti Rämön Seura-lehden artikkelista käy ilmi, kuinka Veikkaus sijoittaa rahapeliautomaatteja eniten kaikkein köyhimpien asuinalueille.

Tutkivan journalismin yhdistys on palkinnut Lumilapiolla toimittaja  Matti Rämön   Seura-lehdessä julkaistun artikkelin  rahapeliautomaattien sijoittelusta. Juttu on julkaistu helmikuussa 2018.
 – Iloisin ja kiitollisin mielin otin palkinnon vastaan. Hienoa että tällä tavalla tuetaan myös tutkivan journalismin tekemistä, Rämö toteaa tuoreeltaan.
 Palkintoperusteluissa todetaan, että artikkeli selvittää ansiokkaasti, kuinka valtion rahapelimonopoli Veikkaus sijoittaa rahapeliautomaatteja eniten alueille, jonka asukkailla ovat matalimmat tulot, suurin työttömyysaste ja alhaisin koulutustaso.
 Rahapeliongelmat ovat puolestaan kasaantuneet vähätuloisille ja työelämän ulkopuolisille.
 "Keskustelua nykyisen rahapelijärjestelmän mielekkyydestä"
 Rämö kokosi uutisen hankkimalla julkisuuslakiin vedoten aiemmin julkaisemattomia tietoja automaattien sijoittelusta ja luovuttamalla aineiston alan asiantuntijoille, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL), Helsingin yliopiston ja Peliklinikan tutkijoista koostuvalle ryhmälle.
 Palkintoraadin jäsen  Ville Eklund  kuvailee monissa medioissa lainatun jutun toteutustapaa poikkeukselliseksi.
 – Vastaavaa innovatiivisuutta näkisi jutuissa mielellään enemmänkin. Toivottavasti tämä kannustaa yhä useampia toimituksia etsimään uusia tapoja yhteistyöhön esimerkiksi akateemisen maailman kanssa yhteiskunnallisesti merkittävän tiedon hankkimiseksi, Eklund toteaa tiedotteessa.
 Rämö piti menettelyä alusta asti itsestään selvänä. Ison väitteen todentamiseen tarvitaan akateemisen tutkimuksen keinoja.
 – Itselläni ei siihen olisi ollut rahkeita, eikä uskottavuus olisi riittänyt. Nyt epäilykselle ei jäänyt sijaa, Rämö toteaa.
 Tutkivan journalismin yhdistyksen mukaan juttu nosti keskustelun monopoliasemassa olevan valtionyhtiön roolista uhkapeliongelmissa uudelle tasolle.
 Selvitys herätti vilkasta keskustelua niin ikään rahapeliautomaattien sijoittelun perusteista, pelaajien tunnistautumisesta sekä nykyisen rahapelijärjestelmän mielekkyydestä.
 Kokonaisuutena teemaksi nousi Veikkauksen tekemät valinnat vastuullisuuden ja tuloksen välillä.
 – Liiketaloudelliseen optimointiin Veikkauksen johtoa kannustaa myös antelias bonusjärjestelmä, jutussa todetaan.
 Jääraappa tietolähteille
 Tutkivan journalismin yhdistyksen Jääraappa-palkinto luovutettiin lähihoitaja  Tarja Parkatille .
 Esperi Caren vanhusten hoitolaitoksen epäkohtia esiin tuonut Parkatti edustaa palkinnonsaajana kaikkia toimittajien tietolähteitä, jotka ovat paljastaneet yhteiskunnallisia epäkohtia ja vääryyksiä.
 Usein tutkivan jutun taustalla on hiljaisuuden rikkova henkilö, mutta lähdesuojan vuoksi monet jäävät tuntemattomiksi. Esperi Caren tapauksessa ilmianto johti hoitolaitoksen toiminnan keskeyttämiseen.
 Tutkivan journalismin yhdistyksen mukaan paljastusten jälkeen monissa organisaatioissa aletaan selvittää tietolähdettä. Vuotajalla voi olla koko ura pelissä.
 Parkatin tapauksessa kaupunki on hänen mukaansa mustamaalannut ja vaikeuttanut hänen työllistymistään.
 Tutkivan journalismin yhdistyksen puheenjohtaja  Tiina Lundell  vaatiikin tiedotteessa, että ilmoittajan suojelua koskevan, whistlebloweriksi nimetyn EU-direktiivin käsittelyä tulisi kiirehtiä.
 – Sitä on valmisteltu tuloksetta jo pitkään. Direktiiviin tulisi kirjata, että esimerkiksi työnantaja ei saisi ryhtyä tiedon paljastajaa vahingoittaviin vastatoimiin, Lundell toteaa.
 Finalistit ja palkintoraati
 Lumilapio-palkinnon finalisteja olivat Matti Rämön Veikkaus-artikkelin lisäksi seuraavat jutut:
 Tarjoiltu "luomuliha" ei ollut luomua Sokos Hotel Ilveksessä Tampereella ,  Heli Lehtelä  / Urjalan Sanomat Vallan väärinkäyttöä urheilussa käsittelevä juttu  Raakaa leikkiä – kullan kääntöpuoli ,  Marika Lehto  / Urheilulehti Selvitys Laura Huhtasaaren pro gradu -tutkielmasta  Laura Huhtasaaris gradu innehåller betydligt mera plagiat än känt – professor: "Det går inte att förneka ",  Linus Lång  ja  Jouni Munukka  / Svenska Yle ja MOT Sugardating-ilmiötä avaava  Sokeri-isät – seksikauppaa sokerilla ,  Kati Pehkonen  ja  Johanna Mattinen  / Yle, MOT ja A-studio Naiset elokuva-alalla kertovat professori Lauri Törhösen vuosia jatkuneesta ahdistelusta – "Häirinnästä tuli sukupolvikokemus" ,  Sara Rigatelli  / Yle, A-studio
 Palkintoraatiin kuuluivat yhdistyksen hallituksen jäsenet Tiina Lundell (pj),  Noona Bäckgren , Ville Eklund,  Annica Lindström ,  Tommy Pohjola ,  Karla Kempas  ja  Outi Salovaara .
 Juttuun lisätty Rämön kommentit 22.5. klo 20.47.

Tutkiva juttu rahapelikoneiden sijoittelusta palkittiin Lumilapiolla – "Nosti keskustelun valtionyhtiön roolista uhkapeliongelmissa uudelle tasolle"


Summary: Suomalainen Dasos Capital kiistää, että se olisi vältellyt veroja sen Luxemburgissa sijaitsevan tytäryhtiön avulla.

Suomalainen pääomasijoittaja Dasos Capital on jäänyt kiinni verovälttelystä, kertoo kansalaisjärjestö Finnwatch. Dasos Capitalin tytäryhtiö Luxemburgissa hallinnoi metsärahastoa, jonka yhtenä sijoittana on valtion kehitysrahoja sijoittava Finnfund.
 Dasos Capital on ollut kansalaisjärjestön seurannassa jo muutaman vuoden. Toissa vuonna se ilmiantoi verottajalle verojärjestelyn Dasos Capitalin ja sen Luxemburgissa sijaitsevan tytäryhtiön välillä. Tästä on tullut verottajan päätös.
 Finnfundin mukaan sillä ei ole tekemistä Dasos Capitalin ja sen Luxemburgilaisen tytäryhtiön välisissä asioissa. Finnfund sanoo, että se on yhä pienenä sijoittajana rahastossa, joka on sijoittanut muun muassa Malesiaan metsähankkeisiin. Sen rahaston nimi on Timberlan 1, jota hallinnoi Dasosin Luxemburgin tytäryhtiö Dasos SA.
 Yhtiö pitää jälkiveropäätöstä virheellisenä
 Dasos Capitalin tuoreesta tilinpäätöksestä käy kansalaisjärjestön mukaan ilmi, että se on joutunut maksamaan Suomen verottajalle jälkiveroja yli 215 000 euroa vuosilta 2012–2015.
 Dasos Capital oli näyttänyt voittoja Luxemburgiin perustetussa Dasos SA:ssa ja siirtänyt ne verovapaina osinkoina Suomeen.
 – Nyt Finnwatchille antamassaan vastauksessa Dasos Capital on vahvistanut verottajan puuttuneen järjestelyyn pöytälaatikkoyhtiöillä tehtävää verovälttelyä varten säädetyllä väliyhteisölailla, sanoo Finnwatchin toiminnanjohtaja  Sonja Vartiala .
 Yhtiö ja sen neuvonantajat pitävät jälkiverotuspäätöksiä virheellisinä ja voimassa olevan oikeuden vastaisina. Jälkiverotus on perustunut yhtiön mukaan laajentavaan eli lainvastaiseen tulkintaan väliyhteisölaissa säännellyistä väliyhteisön tunnusmerkeistä.
 Yhtiö ei ole kertonut, aikooko se valittaa verottajan päätöksestä.
 Dasos Capital on kertonut, että sen tytäryhtiön sijoittuminen Luxemburgiin on perustunut siihen, että Luxemburg on kansainvälinen finanssikeskus, jonne on sijoittautunut erityisen paljon kansainvälistä sijoitustoimintaa harjoittavia sijoitusrahastoja.
 Luxemburg on tunnettu alhaisen verotuksen maana. Sitä on käytetty monissa kansainvälisissä yritysjärjestelyissä emoyhtiöiden pöytälaatikkofirmojen sijaintimaana, jolloin järjestelyillä on pyritty alentamaan emoyhtiön kotimaassaan maksamia veroja.
 Verottaja tekee päätöksiä emoyhtiön ja ulkomailla olevan tytäryhtiön välillä väliyhteisölain perusteella. Lain sanamuodoissa käytetään muotoa "verovälttely". Kyse ei siis ole rikollisesta toiminnasta.
 Toisaalta sijoittajat puolustavat Luxemburgin käyttöä, koska se takaa kansainvälisesti turvallisen sijoitulainsäädännön.
 Finnfundilla sijoituksia Luxemburgin kautta metsäyhtiöön Malesiassa
 Finnfundin kytkös Dasos Capitaliin syntyy Dasos Capitalin rahaston kautta, jota hallinnoi sen Luxemburgin tytäryhtiö.
 Viestintäjohtaja  Pasi Rajalan  mukaan Finnfund teki vuonna 2010 viiden miljoonan euron sijoituspäätöksen Dasos Capitalin rahastoon, joka on nimeltään Dasos Timberland Fund 1. Se on sijoittanut muun muassa malesialaiseen metsäyhtiöön.
 Kun ajoittain tulee tarve sijoittaa rahaston kautta, Finnfund sanoo edellyttävänsä kehitysmaiden ulkopuolisilta rakenteilta läpinäkyvyyttä verottajalle.
 – Tässä tapauksessa Suomen verottaja on toiminut juuri näin, ja verottajan tulkinta, sitten kun se on lainvoimainen, on se, joka pätee, sanoo Rajala.
 Vuonna 2017 Finnfund selvitti asiaa myös ulkopuolisten asiantuntijoiden avulla, mutta ei löytänyt merkkejä aggressiivisesta verosuunnittelusta rahastosta, johon se oli sijoittanut.
 Finnfund sanoo, että sille on tärkeätä, että sen sijoituskohteet, tässä tapauksessa metsärahasto Timberland I, maksavat kehitysmaille kuuluvat verot ja maksut.
 Malesiassa toimiva metsäyhtiö on Finnfundin mukaan myös hoitanut velvoitteensa.
 – Edellytimme, että sijoituskauden lopussa vähintään kolme kertaa Finnfundin sijoittama summa kohdistuu kehitysmaihin, ja näin myös kävi, kertoo Rajala.
 Finnwatchin raportista kohistiin julkisuudessa
 Finnfund ja ulkoministeriö ottivat vuonna 2017 aktiivisesti kantaa Finnwatchin raporttiin, jossa kerrottiin Dasos Capitalin toiminnasta.
 Finnwatchin mukaan  raportin  löydöt kiistettiin, ja sanottiin, ettei Dasos Capitalin hallinnoimaan metsärahastoon liittyen ole löydettävissä edes lain hengen vastaista aggressiivista verosuunnittelua. Tässä tapauksessa tarkoitetaan Timberland 1 -rahastoa, joka sijoittaa eri puolille maailmaa.
 Finnwatchin väitteitä laittomasta veronkierrosta Finnfund piti ministeriölle toimittamassa virallisessa vastineessa suoranaisesti vastuuttomina. Aiheesta kohistiin myös mediassa.
 Finnfundin Rajala myöntää, että sanavalinnat olivat huonot, kun raportista käytiin julkista keskustelua.
 – Sanavalinta oli huono. Halusimme kuitenkin torjua selvästi raportissa olleet liian pitkälle menevät johtopäätökset, joille ei ole perusteita.
 Rajala sanoo, että jokainen uusi hanke käydään läpi viime vuoden alussa voimaantulleen Finnfundin veropolitiikan mukaisesti.
 – Rahastoille on omat kysymyksensä ja niissä käydään läpi sekä rahastoyhtiö että hallinnointirakenteet. Kansainvälinen verovastuullisuus on edennyt harppauksin viime vuosina, mikä on erinomainen asia kehitysmaille. Täytyy muistaa, että investointi Timberland-metsärahastoon tehtiin vuoden 2010 tilanteen parhaalla tiedolla.
 Finnfund sijoittaa kymmeniin hankkeisiin joka vuosi
 Finnfund tarjoaa lainaa ja riskipääomaa vastuullisiin yrityshankkeisiin kehitysmaissa. Se investoi vuosittain 100–150 miljoonaa euroa 20–30 hankkeeseen, painottaen uusiutuvaa energiaa ja kestävää metsätaloutta. Kannattavuuden ja vastuullisuuden lisäksi hankkeilta edellytetään myönteisiä kehitysvaikutuksia.
 Finnfund on toiminut lähes 40 vuotta. Se on investoinut satoihin hankkeisiin noin 70 eri maassa. Tällä hetkellä sijoitukset ja maksamattomat sijoituspäätökset ovat yhteensä noin 613 miljoonaa euroa 200 hankkeessa, 45 maassa.

Finnwatch: Valtion kehitysrahoja hallinnoiva yhtiö narahti  verovälttelystä Luxemburgissa


Summary: Parkatti sai keskiviikkona Tutkivan journalismin yhdistyksen Jääraappa-palkinnon yhteiskunnallisia epäkohtia ja vääryyksiä paljastaneena tietolähteenä.

Sen piti olla unelmatyöpaikka. Täsmälleen koulutusta vastaavaa työtä, vakituinen työsuhde, sopiva työmatka, iso yritys, uudet tilat.
 Tarja Parkatti, 50, aloitti viime vuoden marraskuussa työt Esperi Caren hoivakoti Ulrikassa Kristiinankaupungissa suurin toivein ja odotuksin. Aikuisiällä vanhustenhoitajaksi kouluttautunut Parkatti ei silloin tiennyt, että yksityisissä vanhusten hoivakodeissa Suomessa muhii skandaali.
 – Putosin kyllä aika korkealta.
 Ei mennyt kauaa, kun Parkatti alkoi ymmärtää, että hänen uudella työpaikallaan kaikki ei ollut kohdillaan. Työntekijöillä oli jatkuva kiire, työvuorolistoilla oli outoja nimiä, joista kukaan ei tiennyt mitään, lääkelistoja ei ollut päivitetty, välttämättömiä hoitotarvikkeita puuttui.
 Tarja Parkatti on se hoitaja, joka teki viranomaisille ilmoituksen hoivakoti Ulrikasta. Hänen ilmoituksestaan käynnistyi tapahtumien vyöry, jonka seurauksena  Valvira keskeytti  Ulrikan toiminnan.
 Kupla puhkesi
 Pian paljastui, että Ulrika oli vain jäävuoren huippu.  Yle uutisoi  laajasti yksityisten hoiva-alan yritysten ongelmista, ja ne joutuivat yksi toisensa jälkeen viranomaisten syyniin. Vanhustenhoidon arjesta alkoi hahmottua karu kuva. Päitä putoili.
 Karijokelainen lähihoitaja oli hämmentynyt, ehkä vähän kauhuissaankin sillä hetkellä, kun sai tietää Esperi Caren toimitusjohtajan eronneen tehtävästään.
 – En osannut odottaa, että asia saisi näin isot mittasuhteet ja että siitä puhuttaisiin koko Suomessa ja hallituksessakin.
 Nyt kun aikaa on kulunut jo jonkin verran, Tarja Parkatti on vain ja ainoastaan tyytyväinen. Hän tietää tehneensä oikein eikä kadu mitään.
 – Vanhustenhoidon kupla piti puhkaista.
 Täältä kaikki alkoi. Esperi Caren Ulrika oli ensimmäinen hoivakoti, jonka toiminnan Valvira joutui keskeyttämään vakavien asiakasturvallisuutta vaarantavien puutteiden takia. Elina Kaakinen / Yle
 Kutsumus
 Tarja Parkatti on aikaisemmalta ammatiltaan talousassistentti. Ammatinvaihto tuli ajankohtaiseksi siinä vaiheessa, kun työllistyminen alkoi näyttää epävarmalta. Hoitoala oli hänelle luonteva valinta. Se oli ollut mielessä jo jonkin aikaa.
 – Nimenomaan työ vanhusten parissa kutsui minua.
 Parkatti toimi ensin henkilökohtaisena avustajana ja hakeutui lähihoitajakoulutukseen heti kun tilaisuus tuli.
 – Jo lähihoitajaopintojen aikana tuli vahva tunne, että opiskelu ei jää tähän. Halusin kouluttautua myös saattohoitajaksi.
 Parkatti valmistui lähihoitajaksi vuonna 2016 ja saattohoitajaksi viime vuonna. Hänen unelmansa oli, että pääsisi tehostetun palvelun yksiköissä tarjoamaan parasta mahdollista hoitoa vanhuksille heidän viimeisinä elinvuosinaan.
 – Ajatushan on se, että hoivakodit ovat vanhusten viimeisiä koteja. Että heidän ei tarvitse lähteä sieltä minnekään, ellei sairaalahoidon tarvetta tule.
 Sankarihoitaja
 Moni on sovitellut Ulrikan tapahtumien jälkeen Parkatin harteille sankarin viittaa. Itse hän ei tee itsestään sankaria.
 – Tein vain sen, mikä on jokaisen hoitajan velvollisuus. Epäkohdista pitää ilmoittaa.
 Lain mukaan sosiaalihuollon ammattihenkilön on ilmoitettava viipymättä toiminnasta vastaavalle, jos hän huomaa epäkohtia tai ilmeisiä epäkohdan uhkia asiakkaan sosiaalihuollon toteuttamisessa.
 Parkatti puhui Ulrikan ongelmista useaan otteeseen työnantajalle, mutta mitään ei tapahtunut. Päin vastoin. Tilanne kehittyi koko ajan huonompaan suuntaan. Hoitajat sairastelivat. Kiire oli entistä kovempi. Lääkkeiden jaossa tapahtui virheitä. Potilaita meni tajuttomaksi ja paikalle piti kutsua ambulanssi.
 Parkatti kuvailee tilannetta vuodenvaihteen jälkeen kaoottiseksi.
 – Tammikuussa otin yhteyttä SuPer-liittoon, joka välitti yksikön tilanteesta ilmoituksen kaupungille, aluehallintovirastoon ja Valviraan. Sen jälkeen tiesin, että nyt asia on sellaisissa käsissä, että jotain alkaa tapahtua.
 Päätös puuttua hoivakodin ongelmiin ei syntynyt hetkessä eikä se syntynyt helposti. Ilmoituksen tekeminen vaati rohkeutta, mutta Parkatti koki, että lopulta hänellä ei ollut muuta vaihtoehtoa.
 Uusi työ
 Tarja Parkatti on edelleen Esperi Caren palkkalistoilla, mutta hänellä ei ole työvelvoitetta. Hän joutui lähtemään hoivakoti Ulrikasta siinä vaiheessa, kun Kristiinankaupunki otti yksikön toiminnan haltuun.
 Hän on tällä hetkellä sijaisena LLKY:n tehostetun palvelun yksikössä Isojoella. LLKY on neljän kunnan eli Kauhajoen, Teuvan, Karijoen ja Isojoen yhteinen peruspalveluliikelaitoskuntayhtymä.
 Parkatti kertoo olevansa nyt työpaikassa, jonne on joka päivä mukava mennä ja josta ei tarvitse ottaa murheita mukaan, kun työvuoro päättyy.
 Hoivakoti Kultatähkässä tilanne on hyvä.
 – On olemassa hyviäkin vanhusten hoitoyksiköitä, mutta ne ovat valitettavasti jääneet tämän kohun aikana pimentoon.
 Tarja Parkatti on kotiseudullaan saanut paljon huomiota. Suupohjan Sanomat valitsi hänet vuoden naiseksi maaliskuussa. Elina Kaakinen / Yle
 Tarja Parkatti sanoo, että hänellä on nyt hyvä ja levollinen olo. Silti tunteet tulevat pintaan, kun hän kertoo muutaman kuukauden takaisista tapahtumista. Hän puhuu siitä, miten työkaverit uupuivat ja miten omakin palo alkoi jo väsymyksen takia sammua.
 Vihainenkin Parkatti on. Kamalimmat asiat eivät ole muutamassa kuukaudessa unohtuneet.
 Paitsi hoitajista Ulrikassa oli pulaa myös hoitotarvikkeista. Esimerkiksi sorsia eli virtsaamisen avuksi tarkoitettuja astioita hoitokodissa ei ollut tarpeeksi.
 – Niitä oli kyhätty mehukattikanistereista. Olisin oikeasti halunnut vajota maan alle, kun omaiset niitä kyhäelmiä näkivät. Hävetti tosi kovaa. Miten voidaan noin pahasti loukata ihmisarvoa.
 Pulaa oli myös haavanhoitotarvikkeista ja pieniä muovisia kertakäyttöisiksi tarkoitettuja lääkekuppeja hoitajat joutuivat pesemään ja käyttämään uudestaan.
 – Epäkohtia oli melkein joka osa-alueella ja osa niistä hyvinkin vakavia, mutta kyllä se oli se kokonaisuus, joka sai minut toimimaan. Sydän ei vaan antanut periksi hoitaa vanhuksia sillä tavalla.
 Kiittävää palautetta
 Tarja Parkatti kertoo saaneensa aivan valtavasti palautetta ihmisiltä. Sitä on tullut koko Suomesta etelästä pohjoiseen.
 Hänen rohkeuttaan nostaa esiin hoivakoti Ulrikan ongelmat on yksituumaisesti kiitetty.
 – Erityisen hyvältä on tuntunut omaisten antama palaute. Kiitosta on tullut myös joiltakin hoitoyksiköiden johtajilta.
 Parkatti kannustaa muitakin hoitajia puuttumaan työpaikkojensa epäkohtiin. Hän ymmärtää, että se ei ole helppoa. Rohkeudesta voi palkaksi saada “hankalan” työntekijän leiman, joka vaikuttaa työllistymismahdollisuuksiin jatkossa.
 Parkatti itse ei selvinnyt jupakasta ilman seuraamuksia. Hän huomasi työpaikkojen ovien sulkeutuvan Kristiinankaupungissa. Se kaivertaa mieltä.
 Selvitykset tammikuun jälkeisistä tapahtumista ovat vielä kesken eikä Parkatti aio omien oikeuksiensakaan ajamisessa antaa periksi.
 Hänen tukenaan on ollut oma ammattiliitto ja SuPer-liiton sopimusasiantuntija Marketta Vuorinen tunteekin tapauksen hyvin.
 – Saamieni tietojen perusteella uskon, että Parkatin työllistyminen on yritetty Kristiinankaupungissa estää. Kysyin kaupungilta eri viranomaistaholta useaan kertaan selvitystä, mutta yhtään selkeää ja kunnollista vastausta en saanut kysymääni asiaan.
 Vuorisen mukaan kysymyksessä on vanha ja valitettavan tuttu ilmiö, kun työnantajat ryhtyvät vastatoimiin työpaikkojensa epäkohtiin puuttuneita hoitajia kohtaan.
 – Sitä on tapahtunut ennenkin ja monet hoitajat sanovatkin, että heillä ei ole rohkeutta ryhtyä toimiin, sanoo Vuorinen.
 Tarja Parkatti sanoo jo jollakin tavalla tottuneensa siihen, että tutut ja tuntemattomat tulevat juttelemaan , taputtamaan olalle ja kiittämään "sankarihoitajaa". Elina Kaakinen / Yle
 Julkisuus yllätti
 Alun alkaen Tarja Parkatti ei aikonut kertoa julkisesti tarinaansa. Hän halusi vain saada työpaikan asiat kuntoon.
 – Sitten jossakin vaiheessa tajusin, että oman maineeni puhdistamiseksi minun on pakko kertoa itse, kuinka asiat ovat menneet.
 Kun ilmoituksen tehneen hoitajan nimi tuli julkisuuteen, Parkatti huomasi yhtäkkiä olevansa hyvin kiinnostava henkilö.
 – Hassuinta oli se, että minua pyydettiin ehdokkaaksi eduskuntavaaleihin, nauraa Parkatti.
 Karijokelaisesta lähihoitajasta tuli julkkis tahtomattaan.
 Karijoki on piskuinen reilun 1300 asukkaan kunta Etelä-Pohjanmaalla, Kristiinankaupungin naapurissa. Karijoella kaikki tuntevat toisensa ja Parkatin kauppareissut alkoivat venyä todella pitkiksi, kun ihmiset halusivat jutella ja onnitella.
 – Jossain vaiheessa aloin jo käydä kaupassa kauempana Kauhajoella, että aivan kaikki eivät tunnistaisi.
 Muutos parempaan
 Kansanedustajan urasta Parkatti ei haaveile ja miksi haaveilisi, kun tavallisena lähihoitajana hän on pystynyt vaikuttamaan asioiden kulkuun luultavasti enemmän kuin moni kansanedustaja koko uransa aikana.
 Hoivakoti Ulrikan toiminnan keskeyttäminen käynnisti tapahtumien sarjan, jonka seurauksena moni asia vanhustenhoidossa on nyt toisella tolalla kuin ennen. Hoivakotien valvontaa on tehostettu ja poliittinen yhteisymmärrys on syntymässä siitä, että vanhustenhoitoa koskeva sitova hoitajamitoitus on kirjattava lakiin.
 Tarja Parkatti tuntee hoivakotien ja hoitajien arjen. Hänellä on oma näkemyksensä hoitajamitoituksesta.
 – Hoitajien määrää hoitoyksiköissä pitäisi arvioida kolme - neljä kertaa vuodessa. Kun asukkaiden kunto huononee, ei esillä ollut 0.7 hoitajaa asukasta kohden ole riittävä määrä.
 Hoivakotikohun seurauksena myös omaisten asenne on muuttunut. Parkatti on pannut merkille, että omaiset seuraavat nyt tarkemmalla silmällä, mitä hoitoyksiköissä tapahtuu ja hänen mielestään se on hyvä asia.
 – Aivan selvästi omaiset osaavat nyt kyseenalaistaa asioita enemmän kuin ennen tätä kohua.
 Tarja Parkatille saattohoito on sydämen asia ja siksi hän toimii saattohoitajana myös vapaaehtoistyössä. Elina Kaakinen / Yle
 Unelmien hoivakoti
 Kesä tekee tuloaan. Kristiinankaupungin pienellä torilla Parkatti hypistelee kesäkukkia ja pohtii, joko nyt uskaltaisi ryhtyä istutuspuuhiin. Vai tuleeko vielä kylmä jakso?
 Alkutalven dramaattisten tapahtumien jälkeen elämä on asettunut taas uomiinsa. Hoitajan ei tarvitse enää yötä päivää kantaa mukanaan työhuolia.
 – Juuri sanoin miehelle, että ajattele, minulla on nyt vapaa-aikaa.
 Parkatin vapaa-aikaan tuo iloa seitsemän kuukauden ikäinen lapsenlapsi. Omista lapsista vielä yksi on kotona, lukion toisella. Aikaa jää myös vapaaehtoistyöhön saattohoitajana.
 Edessä on paljon hyviä työvuosia.
 – Rakastan tätä työtä vanhusten parissa. En ole hetkeäkään katunut, että vaihdoin ammattia. Ainut mitä olen katunut on se, että en tehnyt sitä aikaisemmin.
 Työ vanhusten hoitajana jatkuu tavalla tai toisella. Aika näyttää, tuoko tulevaisuus vielä tullessaan jotain aivan uuttakin. Parkatilla on yksi haave. Uskaltaisiko sitä sanoa jo suunnitelmaksi?
 Hän myöntää tehneensä jonkin verran laskelmia.
 – Paikkakin minulla olisi tiedossa. Ehkä perustan oman hoivakodin vanhuksille.
 Keskustelu kääntyy taas Ulrikaan. Parkattia on jäänyt vaivaamaan sekin, että asukkaiden huoneiden ovet pidettiin siellä lukittuina. Jos ruokailun jälkeen halusi päästä levolle, piti odottaa, että hoitaja ehtii tulla avaamaan oven. Joskus se kesti hyvinkin pitkään.
 Parkatin omassa hoivakodissa ovet olisivat auki, kirjaimellisesti ja kuvainnollisesti. Siellä vanhukset voisivat oman jaksamisensa ja halunsa mukaan osallistua yhteisiin puuhiin. Yhdessä voitaisiin vaikka leipoa tai hoitaa kukkia. Asukkaita siellä olisi vain neljä - viisi.
 –Se olisi vanhuksille koti - sanan varsinaisessa merkityksessä.
 Lisää aiheesta:  Lähihoitaja Tarja Parkatti sai Tutkivan journalismin yhdistyksen Jääraappa-palkinnon avoimuuden edistämisestä yhteiskunnassa

Palkittu lähihoitaja Tarja Parkatti paljasti kristiinankaupunkilaisen hoivakodin ongelmat ja käynnisti koko hoivakotikohun: “En osannut odottaa, että asia saisi näin isot mittasuhteet”


Summary: Ylen äskettäinen juttu suuren Apophis-asteroidin tulevasta lähiohituksesta herätti paljon kiinnostusta  ja jatkoysymyksiä.

Yle uutisoi äskettäin, että yli 300-metrinen Apophis-asteroidi sujahtaa kymmenen vuoden kuluttua aivan Maan ohitse. Kaikeksi onneksi väliä jää sen verran, että Maan asukkailla ei ole syytä huoleen.
 Lue aiempi juttu  tästä.
 Artikkelista kiinnostuneet lähettivät runsaasti jatkokysymyksiä, joihin pyydimme vastauksia asteroiditutkija  Mikael Granvikilta.
 1) Jos kymmenkilometrinen asteroidi olisi törmäämässä Maahan, kerrottaisiinko siitä Maan asukkaille? Onko asiasta olemassa kansainvälisiä sopimuksia tai yhteisymmärrystä?
 Kaikki asteroidien etsintäohjelmat lähettävät kaikki asteroidihavaintonsa Kansainvälisen tähtitiedeunionin ( www.iau.org ) alaiselle Pikkuplaneettakeskukselle ( www.minorplanetcenter.org ), jonka toimintaa NASA tällä hetkellä rahoittaa. Sieltä havainnot ovat kenen tahansa saatavilla. Mahdollisesti Maahan törmääviä asteroideja tuosta havaintomassasta etsii ammattimaisesti toimivien ryhmien lisäksi useat pitkälle edenneet harrastajat.
 Edellä mainitut ylläpitävät julkisia listoja asteroidien törmäystodennäköisyyksistä, joihin kuka tahansa pääsee käsiksi (esimerkiksi  cneos.jpl.nasa.gov/sentry/ ). Kun Maahan törmäävä kappale löydetään sitä ei siis yksinkertaisesti voi pitää salassa siinäkään tapauksessa että joku yksittäinen taho näin haluaisikin toimia. Täytyy myös muistaa että mahdollinen törmäys varmistuu vasta pidemmän ajan kuluessa kun on tehty riittävä määrä seurantahavaintoja. Näiden seurantahavaintojen tekeminen tietysti vaatii että havaitsijoiden täytyy tietää mitkä kohteet ovat mahdollisesti uhkaavia ja senkin takia aineiston täytyy olla julkista.
 Yleisesti ottaen asteroiditutkimuksessa tuotettu havaintoaineisto on poikkeuksellisen avointa verrattuna useimpiin muihin tutkimusaloihin. Tällä tavalla me tutkijat haluamme varmistaa että rata- ja törmäysennusteisiin on koko ajan käytettävissä kaikki olemassaoleva havaintoaineisto.
 Muun muassa YK:ssa ja eri avaruusorganisaatioissa on tehty paljon työtä sen varmistamiseksi että maailmanlaajuinen informaatioketju toimii kun uhkaava asteroidi löydetään. Suurella yleisöllä ei ole mitään järkevää syytä olettaa että tietoa törmääjästä pimitettäisiin – onhan asteroiditörmäys pystytty ennustamaan jo 2–3 kertaa tulkinnasta riippuen ja kaikki ennusteet ovat olleet julkisia ja niistä on jopa tehty lehdistötiedotteita jos on ehditty (kaikki edellämainitut tapaukset tapahtuivat hyvin lyhyellä varoitusajalla).
 Tällaisissa tilanteissa haaste on tietenkin välttää harhaanjohtavan tiedon leviämistä ja tämän takia tiedotetaan vasta siinä vaiheessa kun tiedetään jollakin tarkkuudella mitä on tapahtumassa. Esimerkiksi laajoista evakuoinneistakin seuraa kuolonuhreja ja pelastusviranomaisten täytyy pystyä luottamaan siihen että evakuoinneilla säästetään enemmän ihmishenkiä kuin menetetään.
 Faktoihin perustuvan informaation tuottamisen ollessa väkisinkin hitaampaa kuin todellisuuspohjaa vailla olevien tarinoiden keksiminen, en pidä ollenkaan yllättävänä sitä että syntyy salaliittoteorioita esimerkiksi valtioiden virkakoneistoista jotka pimittävät tietoa.
 2) Onko jossain olemassa rakennettuja suojia, joihin ainakin maapallon johtajat tai osa ihmisistä voitaisiin siirtää suojaan? Ovatko yksityiset ihmiset rakentaneet suojia?
 Jos edes muutaman sadan metrin läpimittaisen asteroidin törmäys osuu aivan kohdalle, eivät mitkään ihmisen rakentamat suojat riitä. Ihmisten evakuointi on ainoa järkevä vaihtoehto enkä ole ikinä kuullut asteroiditörmäyksiä varten rakennetuista suojista. Turvallisella etäisyydellä törmäysalueesta suurin ongelma ei ole varsinainen törmäys vaan sen seurannaisvaikutukset kuten esimerkiksi katovuoden tai -vuosia aiheuttava pöly ilmakehässä.
 3) Olisiko suojista sen kummempaa iloa, jos tsunamit, maanjäristykset, metsäpalot tai vulkaaninen ydintalvi kestäisivät useita vuosia? Kestäisivätkö ne?
 Suojista ei yleisesti ottaen ole mitään iloa asteroiditörmäykseltä suojautumisessa. Näiden seurannaisefektien kestolle ei vielä ole uskottavia ennusteita. Ne voivat kestää kuukausia tai vuosia.
 4) Voiko iso asteroidi näin läheltä ohittaessaan tuhota satelliitteja tai muita ihmisten avaruuteen lähettämiä vempaimia (esim. kansainvälinen avaruusasema ISS), ja miten tällaiseen on varauduttu?
 Teoriassa kyllä, mutta silloin asteroidin on tultava poikkeuksellisen lähelle Maata. Apophis ohittaa Maan etäisyydellä joka on pienempi kuin geostationaaristen satelliittien ratojen koko, mutta näiden satelliittien ratataso on käytännössä päiväntasaajan suuntainen ja Apophis ohittaa Maan noin 40 asteen kulmassa suhteessa tuohon ratatasoon. Apophis ei siis tule törmäämään satelliitteihin. Kansainvälinen avaruusasema on vain noin 400 km korkeudella maanpinnasta, joten sen täydellinen tuhoutuminen asteroiditörmäyksessä vaatisi jo erittäin läheisen ohituksen.
 Pieniä asteroideja on kuitenkin paljon enemmän kuin isoja asteroideja eikä satelliitin tuhoamiseen tarvita kovin kummoista kivenmurikkaa kun huomioidaan se, että asteroidit ohittavat Maan nopeudella, joka on noin 20 kertaa suurempi kuin kiväärin luodin nopeus. Esimerkiksi Euroopan avaruusjärjestö kehittää paraikaa kykyään pitää yllä avaruuden tilannekuvaa ja esimerkiksi kaikki saatavilla oleva lähiasteroidien lähiohituksiin liittyvä tieto on olennainen osa tätä järjestelmää.
 5) Miten ohilentävän massiivisen kappaleen gravitaatiokenttä vaikuttaa pieniin satelliitteihin? Esimerkiksi cubesatit tuppaavat olemaan vain muutamien kilojen painoisia.
 Suurin osa piensatelliiteista on hyvin matalilla kiertoradoilla välittömästi Maan ilmakehän ulkopuolella. Maan gravitaatiovoima on merkittävästi suurempi kuin asteroidin aiheuttama gravitaatiovoima, koska gravitaatiovoima on käänteisesti verrannollinen etäisyyden neliöön ja Maan massa on useita kertaluokkia suurempi kuin asteroidin massa. Asteroidin lähiohitus voisi teoriassa vähän häiritä ratoja mutta mitään merkittävää tuskin tapahtuisi. Itse asiassa olisi toivottavaa, että havaittaisiin edes pieniä muutoksia satelliittien radoissa, koska näiden häiriöiden perusteella voitaisiin tarkentaa arvioita asteroidin massasta.
 6) Mitä cubesatin kaltainen pieni satelliitti voisi asteroidista tutkia? Vai pitäisikö sitä tutkimaan lähettää satelliittiparvi?
 Me suomalaiset olemme itse asiassa tässä aihepiirissä etujoukoissa kiitos VTT:n kehittämän hyperspektrikameran, joka mahtuu hyvin esimerkiksi cubesatiin. Tämä kamera on esimerkiksi ehdolla juuri asteroiditörmäysten estämistä (eli niin kutsuttua planeettapuolustusta) testaavaan ja Euroopan avaruusjärjestölle ehdotettuun HERA-avaruusluotaimeen, jonka kohtalosta ministerikokous tekee päätöksen loppuvuodesta.
 Tällaisella kameralla pystytään kartoittamaan asteroidin pinta ja sen karkea koostumus hyvin tarkasti, koska jokaiselle kuvapikselille saadaan oma spektri. Nykyisillä maanpäällisillä teleskoopeilla ei kyetä vastaavaan koska kuvan resoluutio on kertaluokkia heikompi kuin avaruusluotaimella läheltä tehdyissä havainnoissa.
 Toinen kiinnostava mahdollisuus on tutkien ja kiihtyvyysantureiden käyttö asteroidien sisäisen rakenteen ja koostumuksen tutkimiseen. Yksikin cubesat voi tehdä tieteellisesti merkittäviä mittauksia tällä saralla, koska sillä voidaan ottaa suurempia riskejä ja siten käydä lähempänä asteroidin pintaa. Kaksi cubesatia (tai useampiakin) tarjoaisi mahdollisuuden huomattavasti tarkempaan lopputulokseen. Tälläkin saralla Suomessa tehtävällä teoreettisella tutkimuksella on paljon kysyntää maailmalla.
 Yleisesti ottaen cubesat voi suorittaa sellaisia korkean riskin mittauksia, joita suuremmalla ja kalliimmalla satelliitilla tai avaruusluotaimella ei koskaan tehtäisi, vaikka ne olisivat tieteellisesti erittäin mielenkiintoisia. Toinen etu cubesateissa on juuri se, että jopa useiden cubesatien parvi on yleensä halvempi toteuttaa kuin yksi iso perinteinen satelliitti.
 7) Apophis tulee uudestaan vuonna 2036 ja sen jälkeenkin. Voiko sen rata muuttua uhkaavammaksi? Osuuko se väistämättä joskus kohdalle?
 Apophiksen rata voi muuttua uhkaavammaksi, mutta on myös mahdollista, ettei se ikinä ajaudu törmäyskurssille Maan kanssa. Planeettojen lähiohitukset aiheuttavat asteroidien ratoihin kaoottisuutta, millä tarkoitetaan sitä, ettemme pysty ennustamaan niiden ratoja mielivaltaisen tarkasti, koska pienetkin epävarmuudet niiden nykyisissä radoissa aiheuttavat suuria epävarmuuksia pitkälle tulevaisuuteen ennustettaessa. Pitää vain odottaa, että seuraava lähiohitus tapahtuu ja tehdä sen jälkeen lisähavaintoja parantaaksemme rataennustetta.
 8) Jos se osuisi Maahan niin eikö olisi paljon todennäköisempää, että kivi osuu Kiinaan tai Intiaan, eikä pieneen Suomeen. Tai mereen?
 Kyllä. Todennäköisyys osua juuri Suomeen on suoraan verrannollinen Suomen ja Maa-planeetan pinta-alojen suhteeseen. Tämä ei kuitenkaan ole aukoton perustelu sille, että vain suurempien maiden pitäisi ottaa vastuu törmäysuhasta, koska törmäyksen seuraukset eivät rajoitu törmäysalueeseen vaan ovat pahimmillaan maailmanlaajuisia.
 9) Tunguskan räjähdyksen aiheuttajasta ei kai ole vielä varmuutta, kuinka todennäköistä on, että kyse oli juuri asteroidista?
 Tunguskan räjähdyksen aiheuttajasta ei tosiaan ole selvyyttä. Törmäyksistä ylivoimaisesti suurimman osan aiheuttavat asteroidit. Komeettatörmäysten osuus kaikista törmäyksistä on vain joitain sadasosia. Olisimme siis hyvin onnekkaita, jos kokoluokan perusteella usean kymmenentuhannen vuoden välein tapahtuva komeettatörmäys olisi tapahtunut juuri kun ihmiskunta on sitä todistamassa.
 Lue myös:
 Suuri asteroidi "hipoo" Maata – Käväisee lähempänä kuin kaukaisimmat satelliitit

Jos suuri asteroidi olisi törmäämässä Maahan, kerrottaisiinko siitä meille? 9 kysymystä ja vastausta asteroidien aiheuttamasta uhasta


Summary: Palosta ei aiheutunut henkilövahinkoja.

Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa syttyi myöhään keskiviikkoiltana tulipalo Sarasteen lastensuojeluyksikössä Sammallammintiellä.
 Sarasteen vastaava ohjaaja Mirketta Aaltonen kertoi, ettei palon seurauksena syntynyt henkilövahinkoja. Saraste on seitsemänpaikkainen yksikkö.
 Pirkanmaan pelastuslaitos sai hälytyksen tulipalosta kello 22.39. Pelastuslaitos kertoi noin 40 minuuttia hälytyksestä onnistuneensa sammuttamaan palon, noin 400 neliön suuruisessa rakennuksessa.

Sarasteen lastensuojeluyksikössä Mänttä-Vilppulassa syttyi tulipalo


Summary: Viranomaiset epäilevät, että räjähdys johtui pakettipommista.

Ranskassa ainakin kahdeksan ihmistä on loukkaantunut räjähdyksessä Lyonin keskustassa.
 Ranskan sisäministeriön mukaan uhrien vammat eivät ole hengenvaarallisia.
 Viranomaiset epäilevät, että kyseessä oli pakettipommi. Poliisi on eristänyt räjähdyspaikan.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kutsui räjähdystä hyökkäykseksi, joka ei aiheuttanut kuolonuhreja.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Yle seuraa: Lyonin keskustassa räjähti, useita loukkaantunut


Summary: Partiot aloittavat kesän kierroksen tulevana viikonloppuna Vaalimaalta.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Suomen Punainen Risti ja tukikeskus Hivpoint ovat lisänneet miehille suunnattuja turvaseksipartioita Itärajan rajanylityspaikoilla.
 Partiointipaikkojen määrä nousi tänä vuonna kahdesta neljään. Partiointi alkaa tulevana viikonloppuna Vaalimaalta, minkä jälkeen se jatkuu Vartiuksen, Niiralan ja Nuijamaan rajanylitysasemilla.
 Hivpointin sairaanhoitaja ja seksuaalineuvoja  Mervi Valjus  kertoo, että lisääntyneen partioinnin syynä on kasvanut hiv-tapausten määrä Venäjän raja-alueella.
 – Asiaa on hyvä pitää esillä muistuttamalla ihmisiä turvallisesta seksikäyttäytymisestä ja hiv-testissä käynnin tärkeydestä, Hivpointin Mervi Valjus sanoo.
 Turvaseksipartiot on osa Hivpointin Riskittä reissussa -kamppanjaa.
 Tarjolla kondomeita ja hiv-pikatestejä
 Partiot ovat liikkeellä nyt viidettä vuotta.
 Ne jakavat rajanylityspaikoilla ehkäisyvälineitä ja niiden yhteydessä on mahdollisuus tehdä hiv-pikatesti. Lisäksi partioautossa tarjotaan seksuaalineuvontaa.
 Valjuksen mukaan partioiden työ on havaittu tärkeäksi.
 – Testeissä on käynyt paljon porukkaa, jolla on ollu suojaamatonta seksiä Venäjällä. Suurin osa testeissä kävijöistä on miehiä, Valjus sanoo.
 Hiv-tartunta on seurannan mukaan Venäjän-matkalla yleisempi miehillä kuin naisilla.
 Kohderyhmänä keski-iän ylittäneet miehet
 Vuodesta 2000 lähtien kaikkiaan lähes 60 miestä on saanut Venäjällä hiv-tartunnan. Turvaseksipartiot ovat osa Riskittä reissussa -kampanjaa, jonka kohderyhmä ovat keski-iän jo ylittäneet miehet. Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiristä kerrotaan, että viime vuonna todettujen hiv-tartunnan saaneiden miesten keski-ikä oli 70 vuotta.
 – He putoavat terveydenhuollossa tavallisesti usein tämän hiv-testaus -keskustelun ulkopuolelle. Sen ikäisten ihmisen kanssa ei välttämättä huomata ottaa puheeksi seksikäyttäytymistä ja hiv-testauksen tärkeyttä, seksuaalineuvoja Mervi Valjus kertoo.
 Hän muistuttaa, että seksi ei lopu tiettyyn ikään mennessä.
 Partioiden toiminta on otettu hyvin vastaan.
 – Palaute on ollut, että hyvä että asioita tuodaan esille.
 HI-virusta pidetään tabuna
 HIV-tapausten määrä raja-alueen miehisssä saadaan Valjuksen mukaan käännettyä laskuun asioiden paremmalla tiedottamisella.
 Asenteet seksusaaliterveyttä kohtaa muuttuvat puhumalla. HI-virus on edelleen Valjuksen mukaan tabun asemassa.
 – Yleensä vanhemmat ihmiset eivät tiedosta hiv-tartunnan riskejä. Edelleen on sellaista ajattelua, että se tyttö näytti niin terveeltä ettei sillä voi olla mitään tautia, Valjus sanoo.
 Valjuksen mukaan olisi tärkeää saada ihmisiä rohkeammin käymään HIV-testeissä.
 – Tärkeää on havaita tartunta ajoissa ja saada ihminen lääkitykseen. Kyseessä on krooninen infektio, joka on hyvin lääkkeilllä hoidettavissa.

Vanhojen miesten seksimatkoja ei ole saatu kuriin – turvaseksipartiot alkavat jakaa hiv-testejä rajalla: "On ajattelua, että se tyttö näytti niin terveeltä"


Summary: UPM perustelee päätöstään turvallisuussyillä.

Kirsi Toivosen  työpaikan ikkuna oli perjantaina vain tyhjä kehys. Siitä oli kadonnut tuttu kuva, joka oli tervehtinyt häntä joka aamu: Hallan sahan piippu.
 Aamupäivällä Kotkan Hallassa kaadettu piippu oli viimeisiä historiallisella saha-alueella jäljellä olleita maamerkkejä.
 40-metrinen, yli 140-vuotias piippu jätti jälkeensä vain tomuun peittyneitä tiiliä.
 – Tämä on surullisen tarinan surullinen loppu, Kirsi Toivonen toteaa.
 Hän viittaa siihen, että kerran kukoistaneesta Hallan sahasta elämä hiipui jo 30 vuotta sitten. Ajan mittaan rakennukset rapistuivat vaarallisiksi, kun kukaan ei pitänyt niistä huolta.
 Piipun alaosaan tehtiin kolo, jonka suuntaan piippu lopulta kaatui. Tiina Karppi / Yle
 Sahan rakennukset haurastuivat romahduksen partaalle
 Höyrysaha perustettiin Hallan saareen vuonna 1876. Se on ollut yksi Suomen merkittävimmistä höyrysahoista, mutta sahan toiminnan loppuessa myös muu elämä sen ympäristöstä hiipui.
 – Ennen alueella oli hyvin tiivis yhdyskunta, jossa oli työntekijöille palveluja, asuinalueita, kauppoja, koulu ja palo-asemakin, Kymenlaakson museossa rakennustutkijana työskentelevä Kirsi Toivonen sanoo.
 Piippu hajosi osiin kaatuessaan. Tiina Karppi / Yle
 1930-luvun alussa Hallan saha siirtyi UPM:n edeltäjälle eli Kymi-yhtiölle. 50 vuotta myöhemmin sahan toimintaa alettiin supistaa, ja se lopetti toimintansa vuonna 1986.
 Vuosien saatossa alueen rakennukset ovat päässeet vaarallisen hauraaseen kuntoon. Kaksi rakennusta tuhopoltettiin.
 – Osa rakennuksista oli meillä toimistokäytössä, mutta eivät ole enää. Ei ole löytynyt mitään käytännön syytä pitää alueen rakennuksia yllä enää. Alue toimii logistiikkavarastona, ja tulee sellaisena pysymäänkin, sanoo UPM:n kiinteistöpäällikkö  Veli Tuominen .
 UPM:n kiinteistöpäällikkö Veli Tuomisen mukaan piipun kaato onnistui suunnitellusti. Tiina Karppi / Yle
 Ristiriitaisia tunteita
 Tammikuussa UPM  sai luvan purkaa vanhat rakennukset . Purkutyöt aloitettiin asbestin ja muiden haitta-aineiden poistolla.
 – Sitten purettiin ruokala, sekä voimalaitos muutama viikko sitten. Kaikki on sujunut suunnitelman mukaan, kuten piipun kaatokin. Kaatuminen näytti erinomaiselta, kiinteistöpäällikkö Veli Tuominen sanoo.
 Kaatotoimenpiteet aloitettiin kello 10 aamulla, kun piipun alaosaan tehtiin reikä. Piippu kallistui kaatumaan reiän suuntaan 15 minuuttia myöhemmin.
 Yli sata vuotta ylväänä seissyt piippu taipui humahduksen saattelemana maan pintaan. Kaatumista seurasi tomupilvi – ja hiljaisuus.
 Hallan sahan piipusta jäi jäljelle vain jalusta ja pitkälle matkalle levittyneitä tiiliä. Tiina Karppi / Yle
 Piipun kaatoajankohtaa ei oltu paljastettu paikallisille etukäteen turvallisuussyistä. 40-metristä piippua kaadettaessa turvaetäisyyden on oltava 100-120 metriä. UPM:n mukaan alue olisi ollut mahdotonta pitää suljettuna laittomilta kulkijoilta ja uteliailta katsojilta.
 Paikallisten tuntemukset viimeisten sahan maamerkkien purkamisesta ovat ristiriitaisia.
 – Hallan saha on iso pala historiaa ja tärkeä paikka etenkin vanhemmalle sukupolvelle, joka kävi siellä töissä. Vaarallisiahan rakennukset kuitenkin olivat tätä nykyä. Vaikka alueella oleilu on ollut kielletty, osa asukkaista ja etenkin lapsista on silti käynyt siellä, Tiutisen kylätoimikunnan puheenjohtaja  Jari Elo  sanoo.
 Hallan sahan läheisyydessä sijaitsevan kaarisillan purku käynnistyy lähiaikoina. Tiina Karppi / Yle
 Vetoomukset eivät vaikuttaneet
 Nyt Hallan sahasta ei ole jäljellä juurikaan muuta kuin vanhan kuivaamon betonikenttä. Alueen kupeessa seisoo myös edelleen vanha kaarisilta.
 Alkuvuodesta Popinniemen kyläyhdistys ja Tiutisen kylätoimikunta  vetosivat sillan säilyttämisen puolesta , sillä se on suosittu kalastajien ja lintubongareiden keskuudessa.
 Myös sillan on kuitenkin tullut aika jättää maisema lähiviikkoina samasta syystä kuin muidenkin rakennusten. Hauras silta on turvallisuusriski.
 – Sillan purkamisen valmistelut ovat jo käynnissä, ja itse purkutyöt alkavat ensi viikolla. Se puretaan pikkuhiljaa eli massiivista nostotoimenpidettä tai muuta vastaavaa ei ole tiedossa, UPM:n kiinteistöpäällikkö Veli Tuominen kertoo.
 Purkutöiden Hallan sahan alueella on määrä tulla päätökseen 5.7. mennessä.

Kerran kukoistanut historiallinen tehdasalue sai viimeisen kuoliniskunsa – 40 metriä korkea piippu kaadettiin asukkailta salaa