Summary: Inarin väkiluku kasvaa ennusteen mukaan neljällä prosentilla vuoteen 2040. Kasvuun pystyy Lapissa lisäksi vain Rovaniemi.

Suomen suurin kunta, Inari, on viime vuosina ollut yksi harvoista Lapin kunnista, jonka asukasmäärä on kasvanut. Kunnassa on lähes määrättömästi tarjolla erämaista luontoa eri puolilla kuntaa.
 Inari on tuoreen Tilastokeskuksen väestöennusteen mukaan  Lapin pääkaupungin lisäksi maakunnan toinen kunta, joka pystyy kasvattamaan asukaslukuaan.
 Mikä Inariin oikein vetää?
 Luonto- ja kulttuurimatkailun vahvistaminen on ollut yksi kunnan elinvoimaohjelman kärkiteemoista viime vuosina ja tuottaa tulosta.
 Matkailun kasvun myötä myös Inariin on tullut uusia majoitus- ja ravintolapalveluita.
 – Meidän elinkeinorakenne on sellainen, että 84 prosenttia käytännössä kunnan tuloista tulee palvelualoilta, joista matkailu on ylivoimaisesti suurin, sanoo Inarin kunnan elinkeinojohtaja  Samuli Mikkola .
 – Sitten kuusi prosenttia tekee teollisuus, mihin pääasiassa kuuluvat tämä autotestaustoiminta ja kylmätestaushallit.
 Saariselkä on Inarin ykköskohde
 Saariselkä on ollut Inarin kunnan matkailun keskus ja tulee sitä olemaan myös jatkossa. Saariselälle on noussut uusia hotelleja ja revontulihuviloihin perustuvia majoitusyksiköitä.
 Myös Kaunispään etelärinteeseen on rakenteilla paljon uutta.
 – Sieltä on käytännössä varattu melkeinpä kaikki kunnan omistamat tontit, joten on odotettavissa, että se alue kehittyy voimakkaasti, vakuuttaa elinkeinojohtaja Samuli Mikkola.
 Matkailun nosteen myötä myös Inarin kirkonkylään on syntynyt uusia matkailupalveluita. Kylästä on kasvamassa kunnan kannalta yhä tärkeämpi keskus.
 Siellä on kohteita, jotka ovat tärkeitä sekä matkailulle että paikallisille. Saamelaismuseo Siida ja Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, mutta ehkäpä kunnan väestönkasvun kannalta kaikista tärkein instituutio on Saamelaisalueen koulutuskeskus SAKK.
 Oppilaitoksen tarjoamat opiskelumahdollisuudet houkuttelevat ja sitouttavat kuntaan paljon opiskelijoita myös muualta Suomesta.
 SAKK:n opinto-ohjaajan ja erityisopettajan  Tea Niemelän  mukaan viime vuosina vilkastunut matkailubuumi näkyy selkeästi oppilaitoksessa.
 – Matkailun myötä varsinkin ne koulutusalat, joista valmistuu matkailun ammattilaisia, ovat niitä, joihin opiskelijat tulevat muualta, mutta jäävät paikkakunnalle töihin.
 Inarin kirkonkylä Raimo Torikka / Yle
 Lapin ilmapiiri ja luonto koukuttavat jäämään
 SAKK tarjoaa myös paikkakuntalaisille monia sellaisia opiskelumahdollisuuksia, jotka auttavat nuoria jäämään omaa kuntaan. Tällaisia ovat muun muassa saamelaiskulttuuriin liittyvät kädentaito- ja porotalouden koulutuslinjat.
 Oppilaitos tarjoaa myös työpaikkoja, jotka houkuttelevat uusia asukkaita kuntaan.
 Tästä hyvänä esimerkkinä on opinto-ohjaaja Tea Niemelä itse, joka on nelihenkisen perheen äiti. Samanlaisia tarinoita löytyy Niemelän lähipiiristä useita.
 – Ne tarinat ovat aika lailla samanlaisia kun mitä meillä oli, että tullaan vuodeksi katsomaan. Tullaan aluksi vähäksi aikaa, mutta sitten huomataan, että vuosia on kulunut ja täällä ollaan, naurahtaa Tea Niemelä.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Uusin väestöennuste: Väkikato kiihtyy monissa Lapin kunnissa – Posion ja Sallan asukasluvusta lähtee melkein kolmannes 20 vuodessa
 Reetta Rädyn kolumni: Elämää on muuallakin kuin Helsingissä, Turussa ja Tampereella

Kun muu Lappi tyhjenee, niin Suomen suurimman kunnan väkiluku kasvaa – näin erämaaluonto houkuttelee ihmisiä jäämään


Summary: Kuopion koulusurmassa haavoittuneista suurin osa on jo päässyt sairaalasta kotiin.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) vieraili Kuopiossa perjantaina. Matkan aikana hän tapasi Savon ammattiopiston opettajia ja oppilaita ja ihmisiä, jotka auttoivat iskun uhreja.
 – Olen surullinen kuopiolaisten puolesta ja tästä tilanteesta, joka tänne on syntynyt. Olen pahoillani siitä, että tällaista pääsee Suomessa tapahtumaan. Teemme kaikkemme sen eteen, että tästä tilanteesta selvitään. Me olemme tukena auttamassa, Rinne lausui Kauppakeskus Apajassa.
 Paavo Vartiainen  tuli kuuntelemaan Rinteen viestiä kuopiolaisille. Hän piti pääministerin vierailua tervetulleena asiana. Vartiainen kertoi, että kouluisku tuntui ensikuulemalta uskomattomalta ja pahalta. Hän kuitenkin kertoi tottuneensa siihen, että Kuopiossa on tapahtunut aiemminkin ikäviä asioita.
 – Kuopiossa on tapahtunut meikäläisenkin elämän aikana konepistoolilla tehtyjä pankkiryöstöjä ja sukkanauhamurhia. Siihen tottuu, että aina täällä Kuopiossakin jotain tapahtuu. Mutta kaiken kaikkiaan tämä on ikävä ja surullinen juttu niin kuopiolaisille kuin tekijän vanhemmille ja ystävillekin, Vartiainen sanoi.
 Vartiaisen mielestä valtiovalta ei voi olla yksin vastuussa Kuopion kaltaisista tapahtumista, vaan vastuu on myös lapsia kasvattavilla perheillä. Hän kuitenkin kertoi toivovansa, että valtio satsaisi enemmän nuorten koulutukseen ja hyvinvointiin.
 Marianne Merjovaara  pääsi keskustelemaan Rinteen kanssa. Hän kertoi välittäneensä pääministerille nuorten tuntemuksia siitä, miten tapahtuma on heitä koskettanut. Merjovaaran mukaan Rinne vaikutti myötätuntoiselta ja keskustelunhaluiselta.
 – Olen erittäin kiitollinen mahdollisuudesta tuoda nuorten mielipide esille, Merjovaara sanoi.
 Pääministerin puheesta yleisölle Merjovaaran jäi mieleen eniten se, että Rinne halusi kuunnella ja auttaa ihmisiä.
 Epäilty tekijä vangittiin, poliisi ei vielä avannut teon motiivia
 Tiistaisessa iskussa kuoli yksi ihminen ja haavoittui kymmenen. Kahden vammat olivat vakavia, toinen heistä on iskun tekijä. Hän sai vammoja poliisin ammuttua miestä pidätystilanteessa jalkaan.
 Kouluhyökkäyksen tekijä vangittiin tänään pidetyssä oikeusistunnossa. Häntä epäillään todennäköisin syin murhasta ja yhdeksän murhan yrityksestä.
 Poliisin mukaan heillä on jonkinlainen käsitys teon motiivista, mutta siitä ei ole vielä kerrottu mitään julkisuuteen.
 Korjattu: Isku tehtiin tiistaina, ei maanantaina, kuten jutussa aluksi luki.
 Lue lisää:
 Kuopion kouluhyökkäyksen epäilty vangittiin todennäköisin syin epäiltynä murhasta ja 9 murhan yrityksestä – KRP ei usko, että teko oli taustaltaan terroristinen
 Poliisi puhutti epäiltyä ensi kertaa, sairaalassa epäillyn lisäksi neljä uhria – Yle seurasi hetki hetkeltä Kuopion tapahtumien etenemistä

Pääministeri Rinne Kuopiossa: Teemme kaikkemme, että tästä tilanteesta selvitään – paikkakuntalaisilta kiitosta myötätunnosta


Summary: Uskonnollisen lahkon 20-luvulla perustaneesta, karismaattisesta Åkerblomista kerrotaan uskomattomia tarinoita

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Ylen Puoli seitsemän sai tällä viikolla käsiinsä ennennäkemätöntä kaitafilmimateriaalia aikansa kohutusta lahkosaarnaajasta  Maria Åkerblomista .
 Kuka?  Maria Åkerblom syntyi köyhään ruotsinkieliseen mäkitupalaisperheeseen vuonna 1898. Alkoi saarnata ja kasvattaa kannattajakuntaansa jo teini-ikäisenä. Åkerblom sai seuraajansa uskomaan, että hän oli Jumalan välikappale. Åkerblom piti muun muassa yllä uskomusta neitsyydestään vahvistaakseen uskonnollista statustaan. Suljettiin useamman kerran mielisairaalaan ja sai myös vankilatauomion murhayrityksestä. Åkerblomin liike hiipui vankilatuomion jälkeen. Kuoli Helsingissä vuonna 1981.
 Harvinaisen kuvista tekee myös niiden aihe: kaitafilmeihin on kuvattu leijonia, jotka on tuotu Korkeasaaresta, ja joita Åkerblom seuraajineen hoivasi Meilahdessa Villa Toivolan huvilalla.
 Harvinaisen filmin voit katsoa klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa.
 Pasilan kovalevyille filmi päätyi Lindqvistin suvun arkistoista. Puhelinsoitto helsinkiläiselle  Pia Lindqvistille  avaa Åkerblomin kannattajien ja leijonien tarinaa.
 Lindqvist kertoo itsekin olevansa toisen polven toivolalainen ja asuneensa Villa Toivolassa kymmenvuotiaaksi.
 Kylmääväksi ja pelottavaksikin kuvatusta Maria Åkerblomista hänellä on kuitenkin vain hyviä muistikuvia. Aikaa Toivolassa hän kuvaa jopa fantastiseksi.
 – Kyllä sen tunsi, ettei hän ollut mikään tavallinen ihminen, kun hän seisoi edessäsi. Hän oli hyvin voimakas ihminen, sen kyllä aisti.
 Lindqvistin äidinäiti hurmaantui Mariasta
 Lindqvistin molemmat isovanhemmat päätyivät Åkerblomin vaikutusvallan alle jo tämän uran alkuvaiheessa. Isovanhempien ja Åkerblomin tiet kohtasivat Kokkolassa, jossa tämä teki uraa unissasaarnaajana.
 Etenkin Lindqvistin äidinäidin kerrotaan hurmaantuneen unissasaarnaajasta täysin.
 1920-luvulla Perhe myi kaiken omaisuutensa ja lähti Marian mukaan.
 Pia ja Göta Lindqvist tutkivat Åkerblomista ja Toivolan elämästä koottua leikekirjaa. Sekä äiti että tytär syntyivät Toivolassa.  Kimmo Hiltunen / Yle
 – Äidinäitini ihaili Mariaa oikein sydämensä pohjasta. Hän ei oikein muusta puhunutkaan kuin Maria Åkerblomista – siitä miten hieno ihminen tämä oli.
 Lindqvistin isovanhempien omaisuudesta saatu varallisuus lahjoitettiin Åkerblomin hyväksi – kuten monen muunkin saarnaajan kannattajiin kuuluvan omaisuus.
 Åkerblomin koira oli leijonanpentujen keinoemo
 Kokkolasta perheiden matka jatkui Helsinkiin ja Villa Toivolaan, jossa Pia Lindqvistin vanhemmat,  Sten  ja  Göta  syntyivät.
 Leijonat olivat osa heidän lapsuuttaan.
 – Äitini ja muut lapset leikkivät leijonien kanssa Toivolassa, työnsivät pieniä leijonanpentuja nukenvaunuissa. Ne olivat vähän kuin Toivolan koiria.
 Kuvan valkoinen koira Chippy oli Åkerblomin leijonanpentujen, Zetyrin ja Atenen, keinoemo.  Kimmo Hiltunen / Yle
 Miten leijonat sitten päätyivät Toivolaan?
 Korkeasaaressa syntyi vuonna 1941 kaksi leijonanpentua, joista toisen tassu oli vaurioitunut. Emo hylkäsi pentunsa ja Korkeasaaresta otettiin yhteyttä Åkerblomiin.
 Uskonnollisen liikkeen perustaja oli mieltynyt isokokoisiin koiriin, joita eläintarha halusi käyttää keinoemoina orvoille pennuille.
 Åkerblom ei kuitenkaan suostunut tuomaan koiriaan eläintarhaan vaan vaati, että hoitoa tarvitsevat eläimet toimitetaan hänen hoiviinsa.
 Kaitafilmiltä on nähtävissä, miten elämä leijonanpentujen kanssa sujui.
 Leijonat aiheuttivat pelkoa naapurustossa
 Täysikasvuiseksi kasvaneet leijonat eivät olleet enää Villa Toivolan naapureiden mieleen. Eläimet koettiin vaaralliseksi eikä niiden kovaääninen karjunta ainakaan vähentänyt pelottavaa mielikuvaa.
 Korkeasaaren eläintarhan lehtori  Taru Vuori  on selvittänyt leijonien tapausta. Hän kertoo, että Åkerblomin ympärillä leijuva mystiikka nostaa aiheen pinnalle tasaisin väliajoin.
 – Se kuulostaa kyllä tässä ajassa hurjalta ajatukselta, että keimoemoja tarvitseva pentu vietäisiin eläintarhan ulkopuolelle, Vuori sanoo.
 Toinen leijonista,  Atene , palautettiin lopulta takaisin Korkeasaareen. Toisen leijonan Åkerblom vaati pitää itsellään, kenties eräänlaisena statussymbolina.
 Filmillä näkyy, miten Åkerblom vieraili palautetun leijonan luona eläintarhassa. Naista oli kielletty leikkimästä leijonan kanssa Korkeasaaressa vieraillessaan. Åkerblom kuitenkin livahti kielloista huolimatta häkkiin hellimään karvaista ystäväänsä.
 Toisesta leijonasta,  Zetyrista  , Åkerblom ei suostunut luopumaan. Poliisi joutui lopulta lopettamaan eläimen.
 Yhden tarinan mukaan molemmat leijonat olisivat lopulta päätyneet täytettyinä Åkerblomin omistukseen.
 Lue myös:
 Marian Paratiisin lahkolaistyttöjä näyttelevät Saga Sarkola ja Satu Tuuli Karhu: Rakkauden puute voi johtaa kauheisiin asioihin

Ennenjulkaisematonta kuvaa unissasaarnaaja Maria Åkerblomista ja leijonista – Kaitafilmien omistaja: ”Äitini työnsi leijonia lastenvaunuissa pitkin Meilahtea”


Summary: Metsien nielujen kanssa suomalaisen ilmastokuorma voi kevetä yhtä lailla kuin jo nykyisin keveillä ruotsalaisilla.

Suomen ilmastopaneeli näkee suomalaisen ilmastotaakan kevenevän jo reilussa kymmenessä vuodessa höyhensarjaan.
 Tällä hetkellä jokaisen suomalaisen ilmastojalanjälki tai ilmastokuorma on kymmenen tonnin luokkaa hiilidioksidipäästöissä mitattuna. Edessä voi olla iso muutos, jos ilmastopaneelin kaavailema  kevennyspolku  toteutuu.
 70 prosentin päästövähennys vuoteen 2035 mennessä tarkoittaa sitä, että suomalaisen kuorma laskee noin neljään tonniin. Laskelmissa huomioidaan myös kunkin maan käytettävissä olevat hiilinielut, Suomessa metsät. Ilmastotalkoissa kymmenen vuotta on lyhyt aika.
 Jos metsien hiilinielut saadaan paneelin mukaan ylläpidettyä ja vähitellen kasvatettua, suomalaisten ilmastotaakka tippuu jo nollaan hiilikiloon.
 – Kyllä tämä Suomen osalta antaa ilman muuta toivoa. Suomi pystyy olemaan tavoitteidensa mukainen ja voimme myös tuottaa ratkaisuja muille, näkee puheenjohtaja  Markku Ollikainen  Suomen ilmastopaneelista.
 Ollikainen vertaa suomalaisen tilannetta ruotsalaiseen, joka jo nyt painaa ilmastomielessä alle tonnin. Nielujen kanssa ruotsalainen ei paina laskennallisesti enää mitään, toisin kuin suomalainen, joka saattaa siirtyä höyhensarjaan arviolta vuonna 2035.
 Tämä vaatii päästöleikkausvauhdin triplaamista ja nielujen pysymistä vähintään nykytasolla. Metsien lisähakkuut olisivat joidenkin prosenttien luokkaa viime vuoden ennätyshakkuista.
 Ollikaisen mukaan nielujen ja samalla suomalaisen ilmastotaakan kannalta pitää ensin leikata reippaasti ilmastopäästöjä. Samalla asteittainen maaperäpäästöjen ja metsäkadon vähentäminen varmistavat sen, että suomalaiset pysyvät ilmastotalkoiden raskaassa vähentäjien sarjassa höyhenenkevyinä.
 Ilmastopaneeli on laskenut polun niin, että vähennykset ovat teknisesti ja taloudellisesti mahdollista toteuttaa.
 Nolla kiloa ei paneelin mukaan kuitenkaan riitä suomalaisille, vaan taakka pitää saada miinusmerkkiseksi. Miinusmerkkisyys tarkoittaa päästöjen lisäleikkauksia ja nielujen kasvattamista entisestään. Päästövähennyspolkuja on  hahmoteltu  vuoteen 2050 asti.
 Poliitiikot puhuvat Suomesta kokoaan isomapana toimijana ilmastokysymyksissä.
 Tämä tarkoittaa esimerkin näyttämisen lisäksi sitä, että suomalaisten pitää kantaa kehittyneenä maana osuutensa myös maan rajojen ulkopuolella. Suomalaiset esimerkiksi kuluttavat ulkomailla tehtyjä tavaroita, joiden  päästöjä  ei tilastoida Suomessa.
 Ilmastopaneelin niin sanotuissa oikeudenmukaisuuslaskelmissa ei ole huomioitu niin sanottuja  historiallisia päästöjä.  Maailman maat eivät ole päässeet sopuun siitä, miten ne huomioitaisiin sitovasti maiden päästöleikkaustavoitteissa.
 Korjaus 4.10. klo 19.35: suomalaisen keskimääräinen ilmastojalanjälki on kymmenen tonnia.
 Lue myös:
 Ilmastopaneeli: Ilmastotavoitteita pitää kiristää entisestään – vuoden 2035 tavoite vaatii vähentämistahdin triplaamista ja isoja metsänieluja
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin
 "Lentohäpeää" pidetään tärkeänä syynä Ruotsin lentomatkailun matkustajamäärien laskuun – Suomessa lentomatkailun käyrät osoittavat ylöspäin

Suomalaisten ilmastotaakka voi olla kohta höyhenenkevyt – Ilmastopaneelin puheenjohtaja: "Suomessa on toivoa"


Summary: Parikkala-Syväoron rajanylityspaikan kansainvälistämistä vuosia ajanut Parikkalan kunnanhallituksen puheenjohtaja uskoo, että Venäjän puolella rajanylityspaikan rakennustyöt voivat alkaa nopeastikin.

Venäjällä aletaan valmistautua Parikkalan rajanylityspaikan kansainvälistämiseen.
 Karjalan tasavalta hakee Venäjän liittovaltiolta rahoitusta Syväoron kansainvälisen rajanylityspaikan rakentamista varten. Asiasta kertoo  uutistoimisto TASS  (linkki ohjaa venäjän kieliseen juttuun). TASSin uutisesta kertoivat Suomessa ensin  Etelä-Karjalan liitto  sekä  Etelä-Saimaa .
 Syväoro on Parikkalan vastainen rajatarkastusasema Venäjän Lahdenpohjassa.
 Suomen hallitus päätti, että Parikkalan rajanylityspaikan avaamista kansainväliselle liikenteelle  aletaan valmistella vuonna 2020 . Liikenne rajanylityspaikalla alkaisi vuonna 2024.
 Tällä hetkellä Parikkala-Syväoron kautta kulkee puutavaraliikennettä erikoisluvalla.
 Syväoron rajanylityspaikka rakennettava kokonaan uusiksi
 Syväorossa lukuisia kertoja käyneen Parikkalan kunnanhallituksen puheenjohtajan  Ari Bergin  mukaan rajanylityspaikalla on parakkityyppiset tarkastusrakennukset. Ne ovat aikansa eläneitä.
 – Ne eivät ole korjattavissa. Rajanylityspaikka pitää rakentaa kokonaan uusiksi, Berg kuvailee. Hän on myös Parikkalan rajanylityspaikan kehittämistä edistävän seurantaryhmän puheenjohtaja.
 Syväoron ja Parikkalan rajatarkastusrakennuksista on näköyhteys toisiinsa. Berg uumoilee, että rajanylityspaikoille tehtävät uudet tarkasturakennukset rakennetaan kauemmas rajasta.
 Berg luottaa siihen, että Syväoron rajanylityspaikan rahoitus järjestyy Venäjällä. Rakentaminen voi lähteä liikkeelle hyvinkin nopeasti.
 – Venäjä on ollut aloitteellinen Parikkala-Syväoron rajanylityspaikan kansainvälistämiseksi. Tämä on Karjalan tasavallan kärkihanke, jota he haluavat viedä eteenpäin.
 Venäjä on jo usean vuoden ajan toivonut Parikkala-Syväoron rajanylityspaikan kansainvälistämistä. Venäjä muun muassa lähetti vuonna 2017 Suomeen asiaa koskevan  nootin .
 Parikkalassakin vaaditaan mittavia muutostöitä
 Parikkalaan valmistui viime syksynä uusi tarkastusasema. Se toimii hyvin nykyisille liikennemäärille, mutta kansainvälistä liikennettä varten Parikkalaankin pitää rakentaa uusi tarkastusasema.
 Rajavartiolaitos on arvioinut, että rajanylityspaikan rakentaminen maksaa 25 miljoonaa euroa.
 Kaakkois-Suomen rajavartioston alueella on tällä hetkellä kolme kansainvälistä rajanylityspaikkaa, joiden kautta voi kulkea autolla. Lisäksi Suomen ja Venäjän välinen junaliikenne kulkee Vainikkalan rajanylityspaikan kautta. Hilppa Hyrkäs / Yle
 Venäjän liikenneministeri  Jevgenij Dietrich  ja Karjalan tasavallan päämies  Artur Parfentšikov  allekirjoittivat heinäkuussa 2019 toimintasuunnitelman tarkastuspisteiden kehittämisestä Venäjän ja Suomen rajalla Karjalassa.
 TASSin mukaan Venäjällä odotetaan Suomen tavoin, että Parikkala-Syväoron kansainvälistäminen lisää Suomen ja Venäjän välistä matkailua sekä tuo lisätuloja molemmin puolin rajaa.
 Karjalan talouskehitysministeriön mukaan rajanylityspaikkojen avaaminen vaikuttaa myönteisesti kauppaan ja matkailuun Suomen ja Venäjän raja-alueiden lisäksi laajemmin Itä-Suomessa sekä Venäjän Karjalassa, Pietarissa ja Leningradin alueella.
 Venäjällä on odotettu Suomen päätöstä Parikkala-Syväoron kapasiteetin lisäämisestä vuodesta 2015 alkaen. Venäjällä on jo rakennettu Syväoroon johtava uusi tie.
 Lue seuraavaksi:  Moni yritys ehti panna lapun luukulle odottaessaan rajan avaamista – nyt venäläisturisteista toivotaan rajakunnan pelastajaa

Tie on jo kunnossa, seuraavaksi pitää rakentaa rajatarkastusasema – Venäjällä valmistaudutaan Parikkalan rajanylityspaikan avaamiseen


Summary: Kauhajoen koulusurman tutkintalautakuntaa johtanut Pekka Sauri ei itsekään löydä koottua tietoa suositusten toteuttamisesta.

Kouluihin kohdistuviin väkivallantekoihin ryhdyttiin varautumaan Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien jälkeen. Tutkintalautakunnat antoivat vuosina 2009 ja 2010 ministeriöille paljon suosituksia koulujen turvallisuuden parantamiseksi ja koulusurmien ehkäisemiseksi.
 Tutkintalautakuntien työtä johtaneet  Pekka Sauri  ja  Tuulikki Petäjäniemi  ihmettelevät sitä, että tietoa suositusten toteuttamisesta ei ole koottu yhteen.
 Yle tiedusteli asiaa Onnettomuustutkintakeskuksesta ja oikeusministeriöstä.
 Oikeusministeriöllä on ollut oikeus pyytää selvityksiä tehdyistä toimenpiteistä. Tietoja mahdollisista tietopyynnöistä, vastauksista tai arvioita suositusten toteutumisesta ei kuitenkaan ministeriöstä löytynyt.
 Onnettomuustutkintakeskuksellakaan tietoja ei ole. Sillä on ollut oikeus seurata tahallisten tekojen vuoksi annettujen suositusten toteuttamista vasta kesäkuun alusta lähtien.
 Sauri: Lautakunnalle olisi voitu antaa seurantavastuu
 Kauhajoen koulusurmien tutkintalautakuntaa johtanut filosofian tohtori ja psykologi Pekka Sauri on yrittänyt itse etsiä tietoja.
 – Siitä on jo monta vuotta kun yritin tonkia, mistä löytyisi yhtenäinen arvio siitä, mitä suosituksille on tapahtunut, mutta en löytänyt.
 – On hämmästyttävää, että tehtiin selkeät suositukset, mutta seuranta ei ole lopulta ollut kenenkään vastuulla.
 Saurin mielestä seuranta olisi pitänyt varmistaa antamalla se yhden toimijan vastuulle.
 – Ehkä olisi ollut eleganttia antaa tutkijalautakunnalle myöskin seuranta tehtäväksi, ja laatia seurantaraportti jonkin ajan jälkeen. Mutta meidän toimeksiantomme loppui siihen kun raportti luovutettiin.
 Petäjäniemi: Lautakunta itse ei paras mahdollinen valvoja
 Myös Jokelan koulusurmien tutkintalautakuntaa johtanut varatuomari Tuulikki Petäjäniemi pitää suositusten toteuttamisen seurantaa tärkeänä.
 Hänen mielestään tutkintalautakunta ei kuitenkaan olisi ollut paras mahdollinen valvoja.
 – Yksi mahdollinen taho olisi ollut Onnettomuustutkintakeskus tai sitten ministeriöistä sisäministeriö.
 Petäjäniemi sanoo, että ei ole enää aktiivisesti seurannut johtamansa lautakunnan suositusten kohtaloa.
 – Mutta aina silloin tällöin olen nähnyt, että jokin niistä on toteutunut.
 Pekka Sauri sanoo, että hän on saanut tietoa suositusten etenemisestä lähinnä tiedotusvälineiden kautta. Osa suosituksista on jäänyt toteutumatta. Katriina Laine / Yle
 Lautakunnat antoivat yli 20 suositusta
 Jokelassa 18-vuotias lukiolainen  Pekka-Eric Auvinen  ampui koulukeskuksessa kahdeksan henkilöä ja itsensä marraskuussa 2007. Kauhajoella 22-vuotias  Matti Saari  ampui yhdeksän opiskelutoveriaan ja itsensä syyskuussa 2008.
 Jokelan ja Kauhajoen kouluampumisten tutkintalautakuntien suosituksissa vuosina 2009 ja 2010 on paljon samoja asioita.
 Jokelan tutkintalautakunta  antoi 13 suositusta.  Kauhajoen tutkintalautakunta  antoi 9 suositusta, mutta meni ehdotuksissaan pidemmälle.
 Esitys käsiasekiellosta Kauhajoen jälkeen synnytti kohun
 Vaikka koottua tietoa ei ole, on Pekka Saurin mielestä selvää, että kaikkia Kauhajoen tutkintalautakunnan suosituksia ei ole toteutettu ja jotkut on toteutettu vain osittain. Muutama esimerkki löytyy helposti.
 – Meidän ensimmäinen suositus, joka herätti eniten huomiota ja polemiikkia oli se, että kielletään ja kerätään pois käsiaseet, joilla voidaan lyhyessä ajassa ampua paljon laukauksia. Sille ei ole tapahtunut yhtään mitään.
 Käsiaseiden keräämistä  suositteli myös Onnettomuustutkintakeskus .
 Saurin mukaan  suosituksesta herännyt keskustelu  jopa hautasi alleen lautakunnan muita esityksiä.
 Jokelan ja Kauhajoen tapahtumien jälkeen aselakia ja poliisin toimintatapoja kuitenkin kiristettiin.
 Esimerkiksi käsiaseluvan saamisen  ehtoja tiukennettiin . Lupaa varten on  hankittava lääkärinlausunto  ja  metsästysharrastusta varten  luvan saa vain erityisen perustellusta syystä. Aselupien hakijoiden  taustat ja sopivuus  määrättiin selvitettäväksi ja lupia  tarkastetaan ja perutaan  herkemmin.
  Sauri: Suositus nuorten psyykenlääkkeistä ei ole toteutunut
 Myös lautakunnan kolmas suositus on Saurin mukaan jäänyt kirjaukseksi paperille.
 – Suosittelimme, että alle 23-vuotiaille määrättäisiin psyykenlääkkeitä ainoastaan psykiatrilla käynnin jälkeen. En ole huomannut, että tämä olisi toteutunut.
 Lautakunta antoi myös suosituksen opiskelijaterveydenhuollon resurssien vahvistamisesta.
 – Kouluterveydenhuollon resursseja ei ole riittävästi nostettu. Tosin tätäkin on vaikea seurata, koska ne eivät löydy yhdeltä momentilta. Selkeästi on kuitenkin niin, että kaikki mielenterveysapua tarvitsevat eivät ole sitä saaneet.
 Kauhajoen tutkintalautakunta piti tärkeänä sitä, että koulusurmaa mahdollisesti suunnittelevan nuoren ongelmista saataisiin kokonaiskuva eri tahojen yhteistyöllä.
 – Nyt kun yksityisyyden suojaa on tiukennettu, niin opettajat eivät saa keskustella keskenään jostakin oppilaasta, joka on herättänyt jonkun toisen opettajan huolen.
 Lainsäädäntö estää myös turvallisuusviranomaisten ja terveydenhuollon tietojen vaihtoa ja yhteistyötä.
 Lue myös:
 Kymmenen vuotta sitten Suomi-sydän pysähtyi kahdesti Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien myötä – Tutkija: Nykyään toimimme paremmin, mutta parantaa vo i
 Taina Rantalan tytär kuoli Kauhajoen kouluammuskelussa 11 vuotta sitten – äidin mieltä piinaavat yhä monet kysymykset
 Tommi Kinnusen kolumni: Kouluväkivaltaan on Suomessakin tarjolla vain myötätuntoa
 Jokelan koulun joukkosurmasta kymmenen vuotta: Aselaki tiukkeni, mutta nuoret yhä vailla mielenterveyshoitoa

Tutkintalautakunnan puheenjohtaja koulusurmien jälkiseurannasta: "Hämmästyttävää, että tehtiin selkeät suositukset, mutta seuranta ei ollut kenenkään vastuulla"


Summary: Uusi Joker-elokuva on nostanut puheenaiheeksi väkivallan ja sen merkityksen viihdekulttuurissa.

Arvostelijat pelkäävät ääriväkivaltaisen  Joker -elokuvan ruokkivan väkivaltafantasioita. Hollywoodin perinteikäs elokuvastudio Warner Bros  ehti jo muun muassa vastata  joukkoampumisen uhrien huoleen elokuvan sisällöstä.
 Ylen haastattelussa ohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja  Todd Phillips  sekä pääosaa esittävä näyttelijä  Joaquin Phoenix  avaavat ajatuksiaan elokuvasta ja sen väkivallasta.
 Katso videohaastattelu tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Joaquin Phoenixin roolisuoritusta on  hehkutettu mediassa .  Joker  on Phillipsin näkemys hahmon syntytarinasta.
 Tekijöitä Los Angelesissa haastatteli toimittaja Kirpi Uimonen.

"Jokeri näyttää, mitä tapahtuu, kun yhteiskunnasta puuttuu empatia" – Joker-elokuvan Joaquin Phoenix ja Todd Phillips Ylen videohaastattelussa


Summary: Unissasaarnaaja Maria Åkerblom syntyi köyhiin oloihin, keräsi ympärilleen palvojien joukon ja istui vuosia vankilassa.

Elokuvaohjaaja  Zaida Bergroth  löysi näkökulman elokuvaansa  Marian Paratiisi , joka kertoo  Maria Åkerblomin  tarinasta, yhdestä erikoisesta valokuvasta. Siinä Åkerblom ja suuri joukko pikkulapsia on kerääntynyt kahden arkun äärelle. Molemmissa arkuissa on kukitettu, kuollut koira.
 – Kuvassa on joku outo koirien muistotilaisuus. Maria Åkerblom on kuvan keskellä ja hänen vierellään on tyttö, joka on selvästi puettu hienompiin vaatteisiin ja nostettu jotenkin erityiseksi. Halusin tehdä tarinan Marian erityiseksi nostamasta tytöstä, ja katsoa hänen silmillään koko lahkoa ja Åkerblomia.
 Kun elokuvan tekijät kuuntelivat lahkossa mukana olleiden jälkeläisiä, tuli useammalta sunnalta vastaan tarina, että Åkerblomilla todella oli suosikkityttö nimeltä Salome, joka myöhemmin katosi selittämättömästi.
 Saarnaajan uskomaton elämä
 Maria Åkerblom syntyi köyhiin oloihin lähellä Tammisaarta. Teini-iässä hän alkoi nähdä enneunia ja saarnata maailmanlopusta – useinmiten unissaan. Hän keräsi erityisesti Kokkolan seudulla ympärilleen laajan seuraajajoukon. Åkerblomilaiset olivat valmiita jopa luopuman omaisuudestaan johtajansa hyväksi.
 Monien vaiheiden jälkeen Åkerblom sai syytteen muun muassa murhayrityksestä ja kahdeksan vuoden vankeustuomion. Hän tuli aikoinaan kuuluisaksi myös useista pakoyrityksistä vankilasta. Yksi aikansa kohu-uutinen oli muun muassa se, kun Åkerblom karkasi liikkuvan junan wc:n ikkunasta, kun häntä oltiin kuljettamassa poliisivartiossa oikeuden istuntoon Kokkolaan.
 Yle: Rikostarinoita historiasta: Unisaarnaaja
 Leijonia lemmikkeinä
 Vankilasta vapauduttuan Åkerblom asettui asumaan Helsinkiin, Toivola-nimiseen huvilaan yhdessä kannattajajoukkonsa kanssa. Hänestä tuli tunnettu rotukoirien kasvattaja ja kennelinpitäjä. Tähän elämänvaiheeseen liittyy myös kaksi leijonaa, jotka asuivat noin vuoden päivät Villa Toivolassa 1940-luvun alussa.
 – Hän oli nähtävästi suvereeni kaikkien eläinten kanssa. Hänellä oli valtavan kokoisia tanskandoggeja ja hän oli ilmeisen menestyksekäs kenneltoiminnassa.
 Tällä viikolla selvisi, että leijonista on olemassa myös kaitafilmi, jota ei ole koskaan esitetty julkisesti. Puoli seitsemän sai sen käyttöönsä Toivolassa asuneen perheen perilliseltä.
 Ennenjulkaisematonta kuvaa unissasaarnaaja Maria Åkerblomista ja leijonista – Kaitafilmien omistaja: ”Äitini työnsi leijonia lastenvaunuissa pitkin Meilahtea”
 Katso Zaida Bergrothin koko haastattelu Yle Areenassa:

Leijonia lemmikkeinä, poliisia pakoon junan wc:n ikkunasta – Zaida Bergroth teki elokuvan Suomen erikoisimmasta uskonnollisesta johtajasta


Summary: Loikalan kartanon nykyinen toiminta Iitissä loppuu, mutta yrittäjä kaavailee jatkavansa nuorten auttamista kartanon tiloissa.

Heli Toivonen  otettiin huostaan 9-vuotiaana, koska alkoholiongelmaiset vanhemmat eivät pystyneet hoitamaan häntä. Vain pari kuukautta huostaanoton jälkeen Toivosen isä kuoli henkirikoksen uhrina.
 Ensimmäiset seitsemän vuotta tyttö oli lastenkodissa, minkä jälkeen hän siirtyi nuorisokotiin.
 – Murrosiässä aloin oireilla vahvasti. En ollut saanut kuin pienen ripauksen kuvataideterapiaa, josta ei ollut minulle hyötyä enkä saanut siitä mitään irti, kertoo nyt 33-vuotias Toivonen.
 Teininä hän alkoi käyttää reilusti alkoholia ja käytös muuttui aggressiiviseksi. Lopulta hänet vietiin Iitissä sijaitsevaan lastensuojelulaitokseen, Loikalan kartanoon. Toivonen kertoo, ettei siirrosta kerrottu hänelle etukäteen.
 – Tulin koulusta nuorisokotiin, jossa minua olivat vastassa Loikalan kartanon työntekijät. He sanoivat, että lähtö tuli nyt ja tavarat tulevat perässä.
 Yle uutisoi torstaina Etelä-Suomen aluehallintoviranomaisen päätöksestä  keskeyttää Loikalan kartanon toiminta . Taustalla ovat laitoksen toiminnassa havaitut useat vakavat puutteet. Oikeusasiamiehen kanslia havaitsi niitä jo vuosi sitten tekemässään tarkastuksessa.
 Heli Toivonen oli Loikalassa vuonna 2003 vajaan vuoden.
 Kiellettiin puhumasta
 Kartanossa Heli Toivonen kertoo päätyneensä niinsanottuun huonehoitoon, jossa hän ei omin luvin päässyt pois.
 – Minun täytyi koputtaa oveen aina, jos halusin vessaan tai tupakalle. Ruoka tuotiin huoneeseen.
 Tavallisesti laitoksessa ruokailtiin yhdessä. Ruokapöydässä ei saanut puhua.Oveenkoputuskäytännön ja hiljaiset ruokailut havaitsi myös eduskunnan oikeusasiamies, kun se teki 15 vuotta myöhemmin yllätystarkastuksen Loikalan kartanoon. Lisäksi oikeusasiamies puuttui nuorten alasti riisuttamiseen.
 Heli Toivonen kertoo, että jo hänen aikanaan muut nuoret kertoivat hänelle alasti riisuttamisesta.
 – Minua ei riisutettu, koska en käyttänyt huumeita.
 Toivosen mukaan väkivalta tai sillä uhkailu oli lähes päivittäistä. Hän sanoo, että monia lyötiin.
 Toivosen mukaan häntä itseään uhattiin kerran jopa veitsellä.
 – Silloin olin varma, että kuolen. Minua ei koskaan lyöty, koska en riehunut enkä saanut kiukunpuuskia. Itkeminen kuitenkin miellettiin hysteriaksi. Muistan itkeneeni, etten kuulu sinne ja haluan pois.
 Työntekijöinä Loikalan kartanossa oli Toivosen mukaan lihaksikkaita miehiä, joista monet flirttailivat nuorille naisille. Hän kertoo, että nuoria kiellettiin kertomasta, mitä Loikalassa tapahtui.
 – Meitä kiellettiin puhumasta, jos aioimme päästä koskaan lomille. Tottakai olin hiljaa.
 Monet nuoret ovat avautuneet sosiaalisessa mediassa kokemuksistaan Loikalan kartanossa. Tiina Karppi / Yle
 Aika puhua
 Nyt myöhemmin Toivonen on sitä mieltä, että on aika avata suu. Monet muutkin Loikalassa olleet nuoret ovat avautuneet sosiaalisessa mediassa kokemuksistaan sen jälkeen, kun epäkohdat tulivat julki.
 – Jotkut puhuvat, että me valehtelemme. Näin moni lapsi ja nuori ei valehtelisi samoista asioista vuodesta toiseen. Aivan liian monta kovaa kohtaloa tuon paikan seinien sisälle kätkeytyi ja työntekijät tekivät niistä vielä pahempia, Heli Toivonen sanoo.
 Toivonen ihmettelee, miten perhekodin toiminta on voinut jatkua niin pitkään.
 – Meille kenellekään ei ollut tarjolla mitään terapiaa tai jutteluapua. Kukaan ei ajatellut, että meidän käytös saattoi johtua kotioloistamme. Siellä ajateltiin, että me vain halusimme olla hankalia, kertoo Toivonen.
 Heli Toivonen kertoo ymmärtävänsä, että nuoret tarvitsevat rajoja. Esimerkiksi puhelimen käyttöä voidaan hänen mielestään rajoittaa.
 Nykyinen toiminta loppuu
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätös keskeyttää Loikalan kartanon lastensuojeluyksikön toiminta käytännössä lopettaa yksikön nykyisen toiminnan.
 Avin mukaan laitoksen kasvatuskäytännöt ovat olleet epäasianmukaisia, ja laitoksessa lapsiin käytetyt rajoitustoimet sekä niitä koskevat kirjaukset lastensuojelulain vastaisia. Laitoksessa ei myöskään ole riittävästi alan ammatillista henkilökuntaa eikä henkilökunnan koulutustaso ole riittävä.
 Jos lastensuojeluyksikkö haluaisi jatkaa toimintaansa, yrittäjän pitäisi tehdä toimintaansa korjaavat toimenpiteet ja esittää aluehallintovirastolle uusi toimintasuunnitelma. Avi arvioisi lastensuojeluyksikön toimintaedellytykset uudelleen ja uutena asiana.
 Loikalan kartanossa on tällä hetkellä sijoitettuna kolme lasta. Heille on löydetty uudet sijoituspaikat, joihin he muuttavat ensi viikolla. Yrittäjä aikoo kuitenkin jatkaa kartanossa jonkinlaista toimintaa.
 – Olen kovin työteliäs ja yritteliäs, kuten myös työryhmämme. Osa hakeutuu muihin tehtäviin, ja osan kanssa mietimme mitä tekisimme yhdessä. Loikalassa on huippuolosuhteet ja kaunis ympäristö. Ei se vain olemaan sinne jää, lastensuojelulaitoksen johtaja  Heidi Rauha  sanoo.
 Iitissä sijaitseva Loikalan kartano on erityislastensuojelulaitos, joka on tarkoitettu haasteellisille huostaanotetuille lapsille ja nuorille. Tiina Karppi / Yle
 Rauha ei osaa vielä sanoa tarkalleen, millaista toimintaa Loikalassa voisi jatkossa olla. Hänen mukaansa yritys tulee kuitenkin todennäköisesti jatkamaan ‘’auttamissektorilla’’.
 – Nyt täytyy miettiä, mikä on oikea tapa. Tarve ei näy tästä maasta loppuvan. Jos ne eivät ole sitten alle 18-vuotiaita huostaanotettuja, niin meillä on kosolti 18-25-vuotiaita huonosti voivia nuoria aikuisia, jotka tarvitsevat erilaisia palveluita. Se on meidän vahvuusalueemme myös.
 Rauha kertoo, että nuorten auttaminen on lähellä hänen sydäntään.
 – Olen tehnyt tätä työtä 35 vuotta. On aika ihmeellistä miettiä tässä iässä, mikä itsestä tulee isona.
 ''Kaikki lapset eivät haluaisi lähteä''
 Iitissä sijaitseva Loikalan kartano on erityislastensuojelulaitos, joka on tarkoitettu haasteellisille huostaanotetuille lapsille ja nuorille.
 Johtaja Heidi Rauha pitää Avin päätöstä keskeyttää laitoksen toiminta surullisena sekä Loikalan kartanon työryhmän, että asiakkaiden kannalta.
 – Kysymys kuuluu, löytyykö tästä maasta sellaisia sijaishuoltopaikkoja, jotka ottavat heitä vastaan tai pystyvät heidän tarpeisiinsa vastaamaan. Sosiaaliviranomaiset ovat pakotettuja tekemään siirrot tällaisessa tilanteessa. Se on surullista, koska kaikki lapset eivät haluaisi edes lähteä.
 Rauhan näkökulmasta päätöksenteon perusteena olleet asiakirjat eivät kerro asioita ihan niin, kuin ne ovat.
 – Se on minun näkökulmani, mutta ei se kai sitä isoa kuvaa muuta. Kovasti on epäluuloisuutta Loikalan tuottamaa palvelua kohtaan. Sitten unohdetaan ne hyvät asiat ja tulokset, joita on paljon enemmän.
 Rauhan mielestä laitos on tehnyt toimintaansa vaaditut muutokset ja korjaukset. Hänen mielestään kyse on myös viranomaisten haluttomuudesta auttaa yritystä.
 – Nyt näyttää siltä, ettei mikään tunnu riittävän. Yksi näkökulma on myös se, että onko tämä ratkaisu yhdenveroinen suhteessa muihin tarkastettuihin laitoksiin, joissa on samoja käytäntöjä. Näitä asioita tullaan varmaan jatkossa puimaan ja pohtimaan.
 Rauhan mukaan keskustelu menee liikaa siihen, että Loikalassa kaikki pyörisi vain rajoitustoimien ja laittomuuksien ympärillä.
 – Suurin osa Loikalan elämästä ja asiakkaista ovat menneet eteenpäin. Rajoitustoimet ja menettelyt ovat yksi pieni osa tätä ammattityötä, jossa olemme olleet vuosikaudet, kun olemme palvelleet ja auttaneet vaikeimpia ja vaativimpia huostaanotettuja.
 Rauha harkitsee vielä, käyttääkö hän valitusoikeuttaan asiassa.
 – Pohdin, minkä arvoista se on.
 Eivät saaneet liikkua
 Aluehallintovirasto sai toukokuussa eduskunnan apulaisoikeusasiamieheltä pyynnön tarkistaa Loikalan kartanon luvanmukaisuus sekä toimintakäytäntöjä. Pyyntö tehtiin sen jälkeen, kun  oikeusasiamiehen kanslia teki tarkastuksen laitokseen  vuosi sitten.
 Oikeusasiamiehen kanslian tarkastuksessa selvisi, että laitoksessa oli esimerkiksi riisutettu alasti ja eristetty nuoria. Alasti riisuttaminen ei perustu lakiin. Laitokseen sijoitetut olivat tarkastushetkellä 14–17-vuotiaita.
 Loikalan kartanon lapset kertoivat tarkastuksessa, että heidät oli käsketty riisuutumaan alasti saavuttuaan laitokseen. Lisäksi heidät eristettiin muista ihmisistä käytännössä kokonaan. Sijoitetut lapset eivät saaneet liikkua oman yksikkönsä sisällä.
 Apulaisoikeusasiamies käytti ratkaisunsa pohjana paitsi lasten kertomuksia, myös laitoksen toimittamia rajoituspäätöksiä, henkilöntarkastuspäätöksiä ja lapsista tehtyjä asiakirjamerkintöjä.
 ''Monet ovat huonoilla poluilla''
 Kaakkois-Suomen poliisilla  on käynnissä tutkinta  Loikalan kartanon toimintaan liittyvistä epäkohdista. Loikalan kartanon johtoa epäillään vapaudenriistosta, pakottamisesta ja pahoinpitelystä. Rikosnimikkeet täsmentyvät tutkinnan edetessä. Poliisilla on kaksi pääepäiltyä, joista toinen on laitoksen johtaja.
 Heli Toivonen muistelee välillä vieläkin vuotta 2003. Samoin silloisia asuinkavereitaan Loikalassa.
 – Monet ovat huonoilla poluilla, monet ovat kuolleet. Olen yksi harvoista selvinneistä.
 Nyt Heli Toivonen asuu asuu perheineen Lahdessa, opiskelee siellä ja haaveilee vielä sosionomin opinnoista.
 – Haluan olla kokemusasiantuntijana ja vertaisena näille nuorille, joita ei ymmärretä. Ja äänenä niille, joita ei täällä enää ole.

"Meitä kiellettiin puhumasta" – Heli Toivonen asui Loikalan kartanossa ja kertoo, kuinka laitoksen nuoria nöyryytettiin jo 16 vuotta sitten


Summary: Ulkoministeri Mike Pompeon mukaan kiinalaiseen teknologiaa luottaminen ja yhteiset infrastruktuurihankkeet sisältävät riskejä.

Balkanilla vieraillut Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  varoitti perjantaina Montenegron ja Pohjois-Makedonian johtajia yhteistyöstä Kiinan kanssa.
 – Kuten olen tehnyt muillakin matkoillani Euroopassa, varoitin riskeistä, jotka liittyvät siihen, että Kiina on investoinut haavoittuvaan teknologiaan. Varoitin myös Kiinan lahjuksiin nojaavasta strategiasta, jolla hankitaan infrastruktuurisopimuksia, Pompeo kuvaili keskustelujaan Pohjois-Makedonian johdon kanssa.
 – Haluamme Pohjois-Makedonian menestyvän, emme kamppailevan korruption ja velan kanssa, ulkoministeri jatkoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Kiina on viime vuosina muodostanut kumppanuuksia myös Balkanin maissa viedessään eteenpäin Uutena silkkitienä tunnettua infrastruktuuriprojektiaan. Kiinan mukaan hankkeen päämäärä on parantaa liikenneyhteyksiä ja edistää kaupankäyntiä Aasian ja Euroopan välillä.
 Pompeon Montenegroon ja Pohjois-Makedoniaan kohdistuneen vierailun tarkoitus oli keskustella maiden roolista sotilasliitto Natossa. Montenegrosta tuli Naton jäsenmaa vuonna 2017, ja Pohjois-Makedonian odotetaan  liittyvän sotilasliittoon ensi vuonna.
 Pompeo sanoi uskovansa, että Yhdysvaltain senaatti hyväksyy maan liittymisen jo tänä syksynä.

Yhdysvallat varoittaa Balkanin maita Kiinan vaikutuksesta


Summary: EU-maiden johtajien neuvottelussa selviää pian, kytketäänkö EU-rahojen jakaminen jäsenmaille oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) vaikutti viime sunnuntaina mieheltä, joka jää historiaan. Rinne kertoi uutisen, että Suomi olisi saamassa maaliin tavoitteen, jossa unionin arvoja rikkovat maat menettäisivät EU-tukia.
 Kyse on oikeusvaltioperiaatteen ja rahoituskehyksen kytkemisestä toisiinsa. Tämä on yksi keskeisistä tavoitteista, jotka Suomen hallitus on asettanut itselleen EU-puheenjohtajakaudella.
 Pian Rinteen uutisen jälkeen asia mutkistui: kokoomusmeppi  Petri Sarvamaa  syytti Rinteen vesittäneen Suomen tavoitteen ja puhuvan löysiä. Hänen mielestään asiasta ei vielä ole sopua.
 Oikeusvaltioperiaatteella tarkoitetaan, että tuomioistuimet toimivat riippumattomasti ja EU-sopimuksissa päätetyt unionin arvot –kuten ihmisten perusoikeudet – toteutuvat.
 Rahoituskehyksessä taas sovitaan tulevien vuosien rahankäytön periaatteista. Seuraava kehyskausi osuu vuosiin 2021 – 2027 ja neuvottelut ovat meneillään. Suomen puolesta niitä käy eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) joka vastaa myös oikeusvaltioasioista.
 Miksi poliitikoilla on tilanteesta täysin eri käsitys?
 Ovatko kaikki maat yhtä mieltä?
 Pääministeri Antti Rinne sanoi sunnuntaina  Ylen pääministerin haastattelutunnilla , että yksikään EU-maa ei vastusta oikeusvaltioperiaatteen ja unionin rahoituskehyksen kytkemistä toisiinsa. Rinne toisti asian torstaina eduskunnan kyselytunnilla.
 – Nyt ensimmäistä kertaa näyttää valoisalta, että se on toteutumassa. Unkari, Puola ja muut jotka ovat haranneet vastaan tässä kysymyksessä ovat valmiit hyväksymään tämän asian, Rinne sanoi.
 Kytkyssä on kyse siitä, että rahoituskehysneuvottelun yhteydessä sovitaan oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta. Jos jokin valtio laiminlöisi oikeusvaltioperiaatetta, se voisi rangaistuksena menettää budjettivaroja.
 Europarlamentaarikko Petri Sarvamaa (kok.) ihmetteli Rinteen puheita perjantaiaamuna Ykkösaamussa. Sarvamaan mielestä Rinne on puhunut sovusta ennenaikaisesti.
 – Minulla on useasta lähteestä sellainen tieto, myöskin useasta jäsenvaltiosta, että tätä sopua ei vielä ole, Sarvamaa sanoi.
 Sarvamaalta kysyttiin, mitkä maat vastustavat sopua.
 – Valtiot, jotka ovat jo tarkastelun kohteena siitä, ovatko siellä oikeusvaltion periaatteet enää kunniassa. Eli Unkari ja Puola, Sarvamaa sanoi.
 Pääministerit Antti Rinne ja Viktor Orbán tapasivat maanantaina Budapestissa. Attila Kisbenedek / AFP / Lehtikuva
 Unkarin pääministeri  Viktor Orbán   ei maanantaina sanonut , että Unkari vastustaisi esitystä. Sen sijaan hän peräsi tarkkoja ehdotuksia siitä, miten ehdollisuus toteutettaisiin.
 Eurooppaministeri Tytti Tuppurainen (sd.) on neuvotellut jokaisen jäsenmaan paitsi Britannian kanssa seuraavasta rahoituskehyksestä. Tämän perusteella hän arvioi maiden olevan yhteisellä linjalla.
 – Näyttää todennäköiseltä, että monivuotiseen rahoituskehykseen on tulossa sen kaltainen oikeusvaltiokytkentä, että EU:n varojen suojelu kytketään jäsenmaan oikeusvaltiopuutteisiin, Tuppurainen sanoi Ylen haastattelussa perjantaina.
 Ylen tietojen mukaan vasta parin viikon päästä selviää, ovatko kaikki maat todella valmiita hyväksymään oikeusvaltioperiaatteen rahojen saamisen ehdoksi.
 Seuraavassa EU-huippukokouksessa lokakuun puolivälissä jäsenmaat todennäköisesti sopivat, että EU-budjettivarat kytketään oikeusvaltioperiaatteeseen, tai sitten maat päätyvät loivempaan muotoiluun. Suomen EU-puheenjohtajakauden keskeinen tavoite on, että EU-budjettirahoja saavat vain ne, jotka noudattavat oikeusvaltioperiaatetta.
 Onko esitys vesitetty?
 Käytännössä oikeusvaltioperiaate ja rahanjako kytkettäisiin toisiinsa niin, että rahoituskehyssopimuksessa mainitaan tästä periaatteesta.
 Tämä periaate määriteltäisiin asetuksella, jota Euroopan komissio ehdotti viime vuonna. Asetusehdotuksen mukaan rahoitus voitaisiin jäädyttää maalta, jonka oikeusvaltiossa on puutteita, jotka vaarantavat "moitteettoman varainhoidon periaatteet".
 Tällainen puute voisi olla esimerkiksi se, että maan tuomioistuimet ovat riippuvaisia vallanpitäjistä. Silloin ne eivät pysty tutkimaan, päätyvätkö EU-rahat oikeaan osoitteeseen.
 Esityksellä ei ole tarkoitus puuttua yksittäisiin tapauksiin vaan laajempiin EU-rahan käytön ongelmiin jossakin jäsenmaassa.
 Unionilla on jo olemassa keinot, joilla se puuttuu esimerkiksi yksittäisiin korruptiotapauksiin.
 Lisäksi on olemassa tapa, jolla puututaan kaikkein raskaimpiin oikeusvaltiorikkomuksiin. Se on artikla 7:n mukainen sanktiomenettely, jota unioni käy Puolan kanssa parhaillaan ja joka on käynnistetty myös Unkarin kanssa. On kuitenkin hidasta ja vaikeaa saada maita korjaamaan käyttäytymistään, koska artiklaan liittyvät ratkaisut vaativat jäsenmaiden yksimielisyyden.
 Rinteen mukaan budjettiin kytkeytyvä asetusehdotus ei ratkaisisikaan kaikkia oikeusvaltio-ongelmia.
 – Tällä selkeästi pystytään puuttumaan korruptioon, siihen että rahoja käytetään väärin, niitä maksellaan väärin perustein eteenpäin, tämänkaltaisiin ongelmiin päästään kiinni, Rinne sanoi maanantaina Budapestissa.
 Europarlamentaarikko Petri Sarvamaa on ollut yksi pääneuvottelijoista, kun parlamentti on sorvannut omaa kantaansa oikeusvaltioasetukseen. Asetuksen käsittely EU:ssa on yhä kesken, koska jäsenmaat eivät ole saaneet sovittua omaa kantaansa asetukseen.
 Sarvamaa tulkitsi Rinteen Unkarin-puheita niin, että asetuksen sisältö on vesitetty jäsenmaiden käsittelyssä. Hän sanoi maanantaina Ilta-Sanomien haastattelussa Rinteen kertoman muuttavan komission esityksen kokonaan toiseksi.
 Petri Sarvamaa Mathieu Cugnot / EP
 –Suomi on itse ajanut tämän siihen, että komission erittäin kunnianhimoisesta esityksestä uhkaa tulla suutari, Sarvamaa sanoo IS:lle.
 Sarvamaa jatkoi Rinteen tulkinnan arvostelua Ylen Ykkösaamussa vielä perjantaiaamuna.
 – Rinne puhui Budapestissa siitä, että tässä on kyse mahdollisesta korruption ja EU-tukien väärinkäytön rankaisemisesta, kun tässä asetuksessa ei ole kyse siitä, Sarvamaa sanoi.
 Sarvamaan mielestä asetusluonnoksessa mainittu EU-budjetin vaarantuminen on komission ehdotuksessa pelkkä oikeusperusta, jonka nojalla komissio on voinut tehdä esityksensä. Asetuksella voitaisiin hänen mukaansa puuttua oikeusvaltio-ongelmiin myös laajemmin.
 Oikeusvaltioasioista vastaava eurooppaministeri Tuppurainen kiistää, että asetusehdotus olisi vesittynyt Suomen käsittelyssä. Hänen mukaansa Suomi vie sitä edelleen eteenpäin hyvin pitkälti sellaisena kuin komissio sitä aikanaan esitti. Pääidea on koko ajan ollut budjettirahan käytön vahtiminen.
 – Tuomioistuinlaitoksen riippumattomuus on yksi mahdollinen syy miten instrumenttia voidaan käyttää, kunhan se kytkeytyy budjettivarojen käyttöön, Tuppurainen sanoi Ylelle perjantaina.
 Ylen tietojen mukaan ehdotetun asetuksen tekstistä ei olisi Suomen kaudella vielä neuvoteltu. Muutokset, joita esitykseen on tehty, on tehty jo ennen kuin Suomesta tuli EU-puheenjohtaja. Virkamieslähteen mukaan esitys ei kuitenkaan ole matkalla olennaisesti muuttunut.
 Suomen tavoite on saada sovittua ensin isoin ja vaikein asia eli budjettivarojen ehdollisuus, jota myös useat muut nettomaksajamaat vaativat.
 Jos asia saadaan sovittua osana tulevien vuosien rahoituskehystä, maat pääsisivät neuvottelemaan yhteistä kantaansa oikeusvaltioasetuksen yksityiskohdista. Jos taas oikeusvaltioperiaatteen ja budjettivarojen kytkeminen ei onnistu, asetuskin lässähtäisi.

Analyysi: Kuka on oikeassa? Hallitus ja kokoomusmeppi juuttuivat väittelyyn Suomen tärkeän EU-tavoitteen vesittymisestä


Summary: Kanava sai vuoden kotimaisen musiikkimedian palkinnon kolmatta kertaa peräkkäin.

Ylen nuorisokanava YleX on voittanut neljä musiikkialan Industry Awards-palkintoa, joista kolme on henkilökohtaisia.
 Palkinnot jaettiin perjantaina Musiikki & Media-tapahtumassa Tampereella.
 YleX sai vuoden kotimaisen musiikkimedian palkinnon kolmatta kertaa peräkkäin.
 YleX Aamun juontaja  Juuso “Köpi” Kallio  palkittiin vuoden mediapersoonana.
 Vuoden toimittajan palkinnon sai  Anne Lainto , joka tekee YleX:llä Uuden musiikin X-ohjelmaa. Lainto pokkasi palkinnon myös vuonna 2017.
 YleX:n musiikkipäällikkö  Tapio Hakanen  sai vuoden musiikkipäällikkö-palkinnon.
 Musiikki & Media-tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran tasan 30 vuotta sitten eli vuonna 1989. Industry Awards -palkintoja on jaettu tapahtuman yhteydessä vuodesta 1996.

YleX rohmusi palkintoja musiikkialan gaalassa


Summary: Helsinkiläisen kuntapoliitikon mielestä ihminen ei tarvitse maitoa.

Kokoomuksen kaupunginvaltuutettu  Otto Meri  teki syyskuussa Helsingin valtuustossa aloitteen, jossa hän  ehdotti maidon tarjoamisen lopettamista  kaupungin yksiköissä, kuten kouluissa ja vanhainkodeissa.
 Hän perusteli asiaa sillä, että ihminen ei tarvitse maitoa eikä maapallo lypsykarjan aiheuttamia päästöjä.
 Aloite herätti välittömästi kohun, ja keräsi sekä kannattajia että vastustajia. Yksi kärkkäimmistä vastustajista on ollut Keskustan kansanedustaja  Mikko Kärnä .
 Miehet ottivat asiasta yhteen _Sannikka&Ukkola:_n lähetyksessä.
 – Suomalaiset juovat paljon maitoa, mutta tutkimustulokset siitä kuinka terveellistä tai välttämätöntä maito on, ovat ristiriitaisia. Se, että lopetamme maidon tarjoamisen keventää meidän ilmastorasitusta ja veronmaksajien taakkaa, perusteli  Otti Meri  aloitettaan.
 Mikko Kärnä  arvelikin, että taustalla on pikemminkin huoli rahasta kuin ympäristöstä.
 – Meren toiminta on ympäristöideologiaan naamioitua kokoomukselle tyypillistä thatcheriläistä säästöpolitiikkaa. En usko, että tällaisella olisi mitään vaikutusta ilmastonmuutokseen.
 Otto Meri kiisti, että aloite olisi ollut pelkkä julkisuustemppu. Ajatuksen taustalla oli vasemmistoliiton ehdotus siitä, että kouluissa tarjottaisiin lehmänmaidon rinnalla myös soijamaitoa.
 – Tajusin, että se maksaisi hirveästi ja olisi ympäristölle entistä kuormittavampaa. Sitten ajattelin, että mitä jos meillä ei olisi maitoa lainkaan tarjolla.
 "Pitäisi siirtyä kotimaiseen lähiruokaan"
 Meri myönsi, että hän ei ole laskenut millaiset maidottomuuden ilmastovaikutukset todella olisivat. Hän kuitenkin puolusti aloitettaan sillä, että se on konkreettinen ja toteuttamiskelpoinen ehdotus toisin kuin monet muut keskustelussa olevat ilmastotoimet.
 Mikko Kärnä puolestaan toivoi, että Helsingin poliitikot miettisivät enemmän sitä, mistä ruoka tulee.
 – Kannatan sitä, että lihansyöntiä vähennetään. Mutta tärkeintä olisi siirtyä käyttämään kouluissa kotimaista lähiruokaa myös Helsingissä ja poistaa ulkomainen liha lautasilta.
 Katso Otto Meren ja Mikko Kärnän koko keskustelu Sannikka&Ukkola -ohjelmassa. Lähetyksessä myös Keskusta-veteraani Seppo Kääriäisen haastattelu puolueen nykytilasta.

Helsinkiläinen ja lappilainen väittelivät, tarvitaanko kouluissa maitoa – "Ympäristöideologiaan naamioitu säästötoimi"


Summary: Prinssi Harry on ottanut kovasanaisesti kantaa tabloidilehdistön toimintaan.

Britanniassa prinssi  Harry  jatkaa taistelua maan keltaista lehdistöä vastaan. Perjantaina prinssin kerrottiin haastaneen The Sun- ja Daily Mirror -lehdet oikeuteen, koska lehdet ovat brittihovin mukaan salakuunnelleet prinssin vastaajaviestejä.
 Aiemmin tällä viikolla prinssi ja hänen puolisonsa, Sussexin herttuatar  Meghan  haastoivat Mail on Sunday -lehden oikeuteen yksityisen kirjeen julkaisemisesta.
 Prinssi Harry otti samalla kovasanaisesti kantaa tabloidilehdistön toimintaan ja syytti median vainoavan hänen vaimoaan samalla tavoin kuin aikoinaan hänen äitiään, prinsessa  Dianaa . Prinsessa Diana kuoli auto-onnettomuudessa Pariisissa 1997.
 Lisää aiheesta:
 Prinssi Harry seurasi äitinsä jälkiä miinakentälle – kampanjoi maamiinoja vastaan 22 vuotta prinsessa Dianan kuuluisan vierailun jälkeen
 BBC pyysi prinssi Harrylta anteeksi, ettei se varoittanut etukäteen Sussexin herttuaparia rasistisesta kuvasta

Prinssi Harry jatkaa taistelua keltaista lehdistöä vastaan – haastoi lehtiä oikeuteen salakuuntelusta


Summary: Työtaistelu alkaa maanantaina aamuyöllä kello 3 ja kestää yhdeksään asti.

Helsingin VR lähiliikenneyksikön veturinkuljettajien ilmoituksen mukaan kuljettajat eivät tule kello kolmen ja yhdeksän välillä alkaviin vuoroihin.
 Kuljettajien mukaan työnantajan uusi tulkinta ja toiminta ulottaisi työnantajan direktio-oikeuden työntekijän vapaa-ajalle.
 Työntekijät tulkitsevat, että työnantaja on ottanut käyttöön mallin, jossa ns. heittovuorossa oleva joutuu vapaapäivänään tai vuosilomallaan tai sairauslomalla käyttämään korvauksetta työvälineitä ja työnantajan tietojärjestelmiä tulevan työvuoron ajankohdan selvittämiseksi.
 Kuljettajien mukaan tällainen järjestelmien käyttö pitäisi tulkita työksi, johon saa työaikaa.
 Työnantaja ei ole vielä kommentoinut työtaisteluilmoitusta.
 Työtaistelun arvioidaa aiheuttavan runsaasti haitta lähiliikenteelle koko maanantaina ajan.
 Kerromme pian lisää.

Veturinkuljettajien lakko pysäyttää lähiliikenteen pääkaupunkiseudulla


Summary: Kolmiviikkoinen kokous pureutuu tuhoisista maastopaloista kärsineeseen Amazoniaan ja sen alkuperäisväestöön.

Paavi  Franciscus  avasi sunnuntaina Pyhän Pietarin kirkossa yli kolme viikkoa kestävän synodin eli piispainkokouksen, joka on jo etukäteen herättänyt erimielisyyttä katolisen kirkon sisäpiirissä.
 Kokous pureutuu tuhoisista maastopaloista  kärsivään Amazoniaan , sen alkuperäisväestöön ja alueella suunniteltuihin pappien vihkimisiin.
 Kokoukseen osallistuu AP:n mukaan 180 kardinaalia, piispaa ja pappia sekä alkuperäisväestöä Amazonin alueen maista.
 Voiko avioitunut toimia pappina?
 Amazonian syrjäisillä seuduilla on pulaa uskonnollisista johtajista. Jotkut kirkon jäsenet eivät pääse osallistumaan messuun moneen kuukauteen, sillä vain papit voivat siunata ehtoollisen.
 Piispainkokouksen polttavin kysymys on, voidaanko seurakunnan vanhimmat vihkiä papeiksi, vaikka he ovat naimisissa.
 Ongelmallisen päätöksestä tekee se, että perinteisesti papin pitäisi elää selibaatissa ja omistautua täysin Jumalalle. Britannian yleisradioyhtiö BBC:n mukaan saksalaiskardinaali  Walter Brandmüllerin  kerrotaan arvioineen, että Amazonian piispainkokous saattaa tarkoittaa kirkon tuhoavan itsensä.
 Toinen kiistoja aiheuttava asia on, voitaisiinko naisjäsenille antaa joitakin uusia tehtäviä kirkon sisällä. Kokouksen järjestäjät ovat tosin tehneet selväksi, ettei naisilla ole jatkossakaan asiaa papiksi.
 Paavin Franciscuksen aloitteita vastustavat konservatiivikriitikot ovat luonnehtineet myös tätä aloitetta "harhaoppiseksi" ja "pakanalliseksi", kertoo AP. Vastustajat ovat keränneet adresseja ja pitäneet konferensseja saadakseen äänensä kuuluviin.
 Franciscus tunnetaan Amazonian puolustajana
 Argentiinalaissyntyinen paavi Franciscus tunnetaan Etelä-Amerikan puolustajana.
 Jo kardinaalina toimiessaan paavi Franciscus luonnosteli yhdessä muiden Etelä-Amerikan piispojen kanssa dokumenttia, jonka mukaan taloudelliset intressit uhkaavat Amazoniaa ja sen alkuperäiskansoja.
 Viime vuonna paavi matkusti Perun Amazonin alueelle ja vaati yrityksiä lopettamaan säälimättömän luonnonvarojen hyväksikäytön.
 Uutistoimisto AP:n mukaan paavi Franciscus on myös kuvaillut Amazonian ja sen alkuperäiskansojen olevan "kirkon sydän", minkä vuoksi heidän oikeutensa alueen asioiden päättämisessä on tunnustettava.
 Amazonian palot olivat pahimmillaan heinä-elokuussa. Sittemmin palojen määrä on jo vähentynyt.
 Lue lisää:
 Paavi: Ilmastonmuutos on tuhoamassa ihmiskunnan
 Amazonian sademetsää tuhoutunut tänä vuonna ennätystahtiin – metsäpalojen määrä on vähentynyt syyskuun alussa

Voiko perheellisestä miehestä tulla pappi Brasilian sademetsään? – Katolinen kirkko pohtii ympäristökysymyksiä ja joustoa selibaattisääntöön


Summary: Kunnat haluaisivat valtiolta lisää resursseja jätevesimäräysten valvontaan.  Lain suoma määräaika remonteille päättyy lokakuun lopussa..

– Aktiivisuus on ollut parempaa kuin aiempina vuosina, mutta silti puhutaan vain muutamista kymmenistä kiinteistöistä, jotka ovat korjanneet järjestelmiään. Muutamasta tuhannesta kiinteistönomistajasta vain muutama kymmenen on tehnyt niin kuin pitäisi, puuskahtaa Kuopion kaupungin ympäristöjohtaja  Tanja Leppänen .
 Kyse on  keväällä 2017 voimaan astuneesta jätevesisääntelystä , joka antoi pohjavesi- ja ranta-alueiden kiinteistöille aikaa laittaa jätevesijärjestelmänsä pykälien mukaiseen kuntoon tämän vuoden lokakuun loppuun saakka.
 Uudet pykälät olivat selvästi aiempia lievempiä, mutta silti vain minimaalinen osa kesämökkiläisistä ja muista haja-alueen kiinteistönomistajista on kiskonut remonttihaalarit ylleen, vaikka määräaikaa on enää jäljellä kolmisen viikkoa.
 Suomen ympäristökeskuksen alkukesästä tekemän laskelman mukaan herkillä pohjavesi- ja ranta-alueilla on noin 114 000 kesämökkiä ja vakituista asuntoa, joiden jätevesijärjestelmät eivät ole lain edellyttämässä kunnossa.
 Näistä kesämökkejä on reilut 68 000 ja asuntoja päälle 45 000. Kokonaismäärät ovat kesäkuusta pienentyneet maksimissaan muutamalla tuhannella.
 Mikko Airikka / Yle
 Suurin osa Suomen yli puolesta miljoonasta kesämökistä on jo nyt varustettu lainmukaisilla jätevesijärjestelmillä.
 Sen sijaan samojen vesiherkkien alueiden vakituisista asunnoista olisi remontoitava huomattavasti suurempi osuus, peräti 68 prosenttia. Mutta koska niiden kokonaismäärä on paljon pienempi, jää remontoitavien lukumääräkin selvästi vähemmäksi.
 Isoja vaihteluja
 Viranomaisilla ei ole maan kattavia lukuja tämän vuoden jätevesiremonteista, mutta maan suosituimman mökkikunnan Kuopion tilanne peilaa hyvin Suomen tilannetta muutenkin.
 – Saman tyyppistä viestiä on tullut muistakin kunnista,  Miira Riipinen  Kuntaliitosta sanoo.
 Tieto on tuttu ympäristöministeriöllekin.
 – Vastaavanlaisia lukuja tuli keskiviikkona esiin ympäristöviranhaltijoiden neuvottelupäivillä, kun näitä asioita käytiin läpi. Eihän se hyvältä kuulosta. Kyse on kuitenkin laista ja lähtökohta on, että lakia noudatetaan, neuvotteleva virkamies  Ari Kangas  ympäristömoinisteriöstä sanoo.
 Kangas kuitenkin huomauttaa, että remontointi-innossa on suurta alueellista vaihtelua. Esimerkiksi läntisellä Uudellamaalla on Kankaan mukaan todella tartuttu toimeen.
 Kuopion ympäristöjohtajan Tanja Leppäsen mukaan kaikkien Kuopion alueen kiinteistöjien kunnostus pykälien tasalle kestää nykytahdilla ikuisesti. Arkistokuva perinteisistä sakokaivoista. Kalle Niskala / Yle
 Nykytahdilla kestää ikuisesti
 Kuopion ympäristöjohtaja Tanja Leppänen sanoo, että suurinta osaa remonttitarpeisista kiinteistöistä ei saada määräajassa kunnostettua Kuopion ympäristönsuohjeluvaatimusten ja lain vaatimalle tasolle.
 – Kiinteistöjä on Kuopion ranta- ja pohjavesialueilla yli 10 000, ja näistä olemme arvoineet, että noin 3 000 kiinteistön jätevesijärjestelmät pitäisi kunnostaa uusien määräysten mukaisiksi, Leppänen arvioi.
 Kun muutama kymmenen on todellisuudessa pistänyt töpinäksi, tarkoittaa se sitä, että 99 prosenttia on viitannut kintaalla lain määräajalle. Kiinteistönomistaja voi kuitenkin hakea remonttiinsa lykkäystä kunnalta.
 – Odotimme suurempaa määrää lupahakemuksia. Ajattelimme että se olisi ollut jopa satoja, mutta kymmeniin jäätiin, vaikka aika aktiivisesti on tiedotettu ja mediassakin aihe on ollut esillä, Leppänen sanoo.
 Leppäsen mukaan kaikkien kiinteistöjien kunnostus pykälien tasalle kestää nykytahdilla ikuisesti.
 – Aina tullaan olemaan tilanteessa, jossa osalla jätevesijärjestelmät vanhenevat ja aina on osalla järjestelmät huonossa kunnossa.
 Hintapelko vei remonttihalut
 Leppänen arvioi, että pelko suuresta remonttilaskusta on vienyt monelta kiinteistönomistajalta halut saattaa jätevesiasiansa lain edellyttämälle tasolle.
 – Moni on pitänyt uudistuksia kalliina. Se on iso investointi, jos uudistamiseen hujahtaa tuhansia euroja. Näin varsinkin, jos kyse on esimerkiksi kesämökistä, jolla vietetään vain jokunen viikko kesällä.
 Toisaalta ihmisilllä on Leppäsen mukaan myös aivan vääriä luuloja remontin todellisesta hintalapusta.
 – Monella on ollut käsitys, että remontti voi maksaa 10 000 euroa tai lähelle sitä. Todellisuudessa lasku voi jäädä noin tuhanteen euroon, kun olemassa olevaa järjestelmää vain päivitetään.
 Leppäsen mukaan kymppitonnin lasku syntyy, kun koko järjestelmä rakennetaan alusta alkaen kokonaan valmiiksi saakka. Olemassaolevan modernisointi onnistuu paljon edullisemmin.
 – Meille soittaneille asiakkaille tuntuu tulevan yllätyksenä, että heidän remontistaan voi selvitä esimerkiksi 500–1 000 eurolla, ja että se tarvittava muutos olisi pelättyä pienempi.
 – Sitten ihmiset ovat puhelimessa huokaisseet, että kyllä me se sitten tehdään. Minulle on jäänyt tästä kaikesta kuva, että tässä on kysymys rahasta, Leppänen sanoo.
 Maaseudulla jätevedet kerätään yleensä umpisäiliöön. Kalevi Rytkölä / Yle
 1 500 euroa iso raha
 Mökkiläisten etujärjestön, Vapaa-ajan asukkaiden liiton puheenjohtaja  Tapio Tervo  arvioi, että voidaan jakaa kolmeen ryhmään kiinteistöt ja kiinteistönomistajat, joiden pitäisi tehdä jotakin jätevesijärjestelmilleen.
 – Toki varmasti kaikki haluavat pitää vesistöt kunnossa ja jättää ne puhtaina seuraaville sukupolville, mutta kolmasosa kiinteistöistä on niitä, joille ei koskaan tulla tekemään mitään. Ne ovat vanhoja, puoliksi hylättyjä mökkejä, taloja ja maatiloja. Niitä ei ylläpidetä ja monesti ne ovat perikuntien omistamia.
 – Toinen kolmasosa on vaatimattomia, vähällä käytöllä olevia mökkejä, joiden omistajat ovat yleensä vähävaraisia, ikääntyneitä eläkeläisiä. Heillä ei ole varaa tehdä isoja remonttia. 1 500 euroa on monelle eläkeläiselle iso raha.
 – Viimeinen kolmasosa on omistajia, jotka ovat muuten vaan pihejä tai saamattomia. He remontoivat jätevesijärjestelmiiään, kun kiinteistöllä tehdään jotain sellaista, joka vaatii toimenpideluvan, jolloin myös jätevesijärjestelmä tarkastetaan. Taustalla voi myös olla halu säästää, ja tehdä remontti vasta sitten kun on pakko, Tervo arvioi.
 Valvontaa riskialueille
 Jätevesiasioiden valvontavastuu kuuluu kunnille ja Leppäsen mukaan Kuopio alkaa lokakuun määräajan jälkeen myös aktiivisesti valvoa uusien pykälien noudattamista.
 – Neljäsosa Kuopion pinta-alasta on vesiä, ja meillä on paljon rantarakentamista. Sillä on isot vaikutukset vesistöihin, joten alamme vähitellen valvoa riskiperusteisella otannalla.
 Vesiherkkien alueiden kiinteistöille lähtee selvityspyyntöjä. Varsinaisia paikan päällä tapahtuvia mökkiratsioita Kuopio toteuttaa Leppäsen mukaan vain hyvin vähän.
 – Ne olisivat yksittäisiä, hyvin törkeitä tapauksia.
 Tarvittaessa viranomainen voi tehostaa määräyksiä uhkasakolla, mutta siihen turvaudutaan vain poikkeustapauksissa.
 Kuntaliiton Riipisen mukaan kunnat haluaisivat valtiolta lisää resursseja jätevesimäräysten valvontaan, mutta sitä ei valtiovallalta ole Kankaan mukaan nyt luvassa.
 Hajajätevesisäännösten pykäliäkään ei olla viilaamassa istuvan hallituksen aikana, vaikka mökkiläisten etujärjestö on sitä vaatinut.
 Ympäristöministeriön ohjeisiin jätevesiremonteista voi tutustua  täältä
 Lue lisää:
 Kello tikittää: jätevesiremontti tekemättä 114 000:lta – katso kartasta  tilanne seudullasi
 Jätevesisääntely nostattaa taas myrskyä –  Kesämökkiläiset vaativat vuoden jatkoaikaa jätevesiremonteille ja ikäarmahdusta
 Uusi hallitus ei aio muuttaa kiisteltyä jätevesilakia – remontti tehtävä lokakuun loppuun mennessä, kunta voi myöntää lisäaikaa

Hintapelko vei remonttihalut, vaikka jätevesilain siirtymäaika umpeutuu – yli 100 000 mökkiläistä ja talonomistajaa viittaa kintaalla lain määräajalle


Summary: Kirjassa kerrotaan uutta tietoa alamaailman kovista otteista viranomaisia vastaan.

Helsingin huumepoliisin ex-päällikkö  Jari Aarnion  rikoskumppanina tuomittu entinen rikollispomo  Keijo Vilhunen  oli yksi Pasilan poliisitalon pommi-iskun rahoittajista, väittää mies itse tuoreen kirjan mukaan.
 Kahden rikostoimittajan,  Janne Huuskosen  ja  Mikko Gustafssonin  Kultainen Vasikka – järjestäytynyt rikollisuus Suomessa -kirja valottaa kuvaa Suomen järjestäytyneestä rikollisuudesta ja tuo uutta tietoa keskeisistä rikostapahtumista.
 Yksi näistä tapahtumista on mysteeriksi jäänyt Helsingin Pasilan poliisitalon pommi-isku elokuulta 1995. Yöllä poliisitalon edustalla räjähtänyt voimakas autoon sijoitettu pommi oli sen laatuinen isku yhteiskuntaa vastaan, että sisäministeri  Jan-Erik Enestam  (r.) lupasi kymmenientuhansien markkojen vihjepalkkion syytteeseen johtavasta vinkistä.
 Räjähdyksen voimasta poliisitalon seinään syntyi aukko ja ainakin 150 huonetta vaurioitui. Yksi poliisitalossa ollut poliisimies loukkasi lievästi kätensä lasinsirpaleista, ja aineelliset vahingot olivat miljoonaluokkaa.
 Kirjan kirjoittajat Huuskonen ja Gustafsson työskentelivät osan kirjan tekoajasta STT:n toimittajina alkuvuoteen 2019 asti. Toinen kirjoittajista on työskennellyt jutun kirjoittajan työparina.
 Gustafsson on nykyään Helsingin Sanomien rikostoimittaja. Huuskonen työskentelee tekoälyfirma Utopia Analyticsin markkinointi- ja viestintäjohtajana.
 Teosta epäiltiin rikollisvaikuttajaa
 Poliisi epäili poliisitalon pommi-iskusta muun muassa poliiseista kostolistan laatinutta tunnettua rikollisvaikuttajaa, jonka epäiltiin osallistuneen myös vuosina 1991 ja 1992 Helsingin veroviraston vastaisiin pommi-iskuihin. Iskut aiheuttivat miljoonien markkojen vahingot, mutta ketään ei saatu vastuuseen verottajaa saati poliisia vastaan tehdyistä iskuista. Sen sijaan alamaailmassa 1990-luvulla merkittävää valtaa käyttänyt Vilhunen sanoo kirjassa, että Pasilan pommi-iskulle oli useita rahoittajia, mutta kertoo kirjassa tarkemmin vain omasta roolistaan.
 – Siihen yleisesti kerättiin kolehtia. Muistaakseni itsekin taisin laittaa jonkun pienen kolehdin siihen. Se oli varoitus, Vilhunen sanoo kirjan mukaan.
 Hän myös kertoo kirjan mukaan osallistuneensa itse iskun rahoittamiseen 50 000 markalla. Poliisi lopetti iskun tutkinnan vuonna 2006, ja rikos on jo vanhentunut.
 Vilhusen väitetään toppuutelleen syyttäjän ampumista
 Kirja antaa ymmärtää, että reilut toistakymmentä vuotta sitten ammattirikollisten tähtäimessä olivat toistensa lisäksi useaan otteeseen myös viranomaiset. Pommi- tai kranaatti-iskuista tai suunnitelmista saatiin STT:n arkistonkin mukaan lukea lehdestä melkein joka vuosi. Kirjan mukaan alamaailman konkarien joukossa esitettiin jopa suunnitelma syyttäjän ampumisesta suorassa lähetyksessä.
 United Brotherhoodiin sulautuneen rikollisjärjestön perustaja ja kolmoismurhaaja  Lauri Johansson  sanoo kirjan mukaan, että hän itse ehdotti Keijo Vilhuselle, että naispuolinen huumesyyttäjä ammuttaisiin rynnäkkökiväärillä aamutelevision suorassa lähetyksessä ikkunalasin läpi.
 – Siinä ois saattanu mennä kameramiehet samalla, mutta semmosta se on, Johansson sanoo.
 Johanssonin mukaan Vilhunen laittoi hänelle jäitä hattuun. Vilhunen ei kommentoinut asiaa kirjailijoille, mutta sen hän kirjan mukaan tunnustaa, että oli samaisen syyttäjän mökin polttamisen takana 1990-luvulla. Polttamiseen katsottiin syylliseksi kuitenkin toinen henkilö.
 – No minä voin myöntää näin yli 20 vuoden jälkeen, että olen tilannut sen polton, Vilhunen sanoo kirjan mukaan.

Ex-rikollispomo Keijo Vilhunen tuoreessa kirjassa: Olin yksi Pasilan poliisitalon pommi-iskun rahoittajista


Summary: Sosialistien voiton ei uskota kuitenkaan riittävän enemmistöön parlamentissa.

Portugalissa äänestetään tänään parlamenttivaaleissa, joiden odotetaan vievän pääministeri  Antonio Costan  sosialistit voittoon ja samalla Costan toiselle pääministerikaudelle.
 Mielipidemittauksissa sosialistit ovat saaneet 37 prosentin kannatuksen, kun taas lähin kilpailija, keskustaoikeistolaiset sosiaalidemokraatit (PSD) ovat jääneet 30 prosenttiin.
 Mikäli lukemat pysyvät samoina vaaliuurnilla, Costa joutuu jälleen kerran etsimään sosialisteille ainakin yhden apupuolueen hallitukseen, koska puolue ei saa yksin enemmistöä parlamenttiin.
 Costaa auttavat vaaleissa Portugalin talousluvut. Talous kasvoi toissa vuonna 3,5 prosenttia ja viime vuonna 2,4 prosenttia. Työttömyys oli heinäkuussa 6,4 prosenttia. Samaan aikaan hallituksen tähtäimessä on budjetti, jonka alijäämä on alhaisin sen jälkeen, kun Portugali palasi demokratiaan vuonna 1974.
 Vuoden 2015 vaaleissa sosiaalidemokraattien ja pienehkön konservatiivisen CDS-PP-puolueen yhteenliittymä sai eniten paikkoja, mutta ei kuitenkaan enemmistöä parlamenttiin. Costa sen sijaan onnistui saamaan taakseen kaksi laitavasemmiston puoluetta, joiden tuella hän muodosti vähemmistöhallituksen.
 Politiikan tutkijan mukaan istuvan pääministerin asema on hyvä, vaikka hän joutuisikin turvautumaan vähemmistöhallitukseen.
 – Antonio Costalla on edessään useita avoimia ovia valtaan, uskoi Lissabonin yliopiston politiikan tutkija  Antonio Pinto .

Portugalilaiset käyvät vaaliuurnilla, pääministerille povataan jatkokautta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Miksi koulusurmaajat ovat lähes aina nuoria miehiä? Tässä 5 syytä
 Suomen viime vuosikymmenien joukkoampumisten tekijät ovat kaikki olleet miehiä, lähes kaikki nuoria. Erityisen suuri nuorten miesten osuus on kouluampumisissa ja terroriteoissa.  Mistä tämä johtuu? Kokosimme viisi selitystä .
 Kauppasota tulee suomalaisen arkeen
 Kauppasota on muuttunut  uhasta todellisuudeksi.  Käytännössä se tarkoittaa epävarmuutta, joka heikentää yrityksien kysyntää.
 Toistaiseksi epävarmuus on koetellut erityisesti teollisuutta, mutta syksyllä odotetaan yrityksien säästökuurien ja väen vähentämisen saavan uutta vauhtia. Se tuo maailmankaupan häiriöt osaksi suomalaistenkin arkea.
 Epävarmuus heijastuu ensimmäisenä investointiteollisuuteen ja rakentamiseen. Kauppakeskus Triplan ensimmäinen osa valmistuu parin viikon kuluttua. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kiina kehittää omaa GPS:ää – Beidou on kiinalaisille turvallisuuskysymys
 Yhdysvallat avasi GPS-järjestelmänsä siviilikäyttöön 2000-luvun alussa. Maa voisi kuitenkin halutessaan sulkea käytön yhtä helposti kuin sen aikanaan avasi.
 Tämä on yksi syistä, miksi Kiina on luonut oman, maailmanlaajuisen  satelliittipaikannusjärjestelmänsä, Beidoun .
 Beidou on tärkeä Kiinan taloudelle ja puolustukselle, ja se on hyvä täky houkutella liittolaisia: Kiinan ja Venäjän katsotaan yhdistävän voimansa ja haastavan Yhdysvaltain GPS:n tarkkuudessa, laajuudessa ja vakaudessa.
 Majakkalaiva hyödyntää Beidouta liikkuessaan merellä Hongkongin eteläpuolella lähellä Helmijoen jokisuuta. Xinhua / All Over Press
 Pakkasta suuressa osassa maata – ajokeli on monin paikoin liukas
 Lauantaina pohjoisesta virtaa kuivaa ja kylmää ilmaa ja sää on pääosin poutainen. Lumi- tai räntäsadetta tulee idässä ja Lapissa ja sadekuuroja Pohjanmaalla.
 Ilmatieteen laitos on aamulla varoittanut useassa maakunnassa  huonosta ajokelistä  jäisten tienpintojen vuoksi.
 Matti Huutonen / Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Miksi koulusurmaaja on useimmiten mies, Kiina kehittää vastinetta GPS:lle, tiet voivat olla liukkaita


Summary: Kesällä voimaan tullut vieraslajiasetus rajoittaa merkittävästi koirasusien kasvattamista. Kiellolla suojellaan Suomen villiä susikantaa.

Auton kaartaessa portin taakse alkaa moniääninen konsertti. Tänne ei voi saapua herättämättä huomiota: Susimaan asukkaat ovat havainneet tulokkaan.
 Avaamme auton oven ja korviahuumaava ulvonta- ja haukkukonsertti täyttää ilman. Punaisen talon pihapiiriä reunustaa aitaus, jonka takana nousevat tummat kuuset.
 Olemme saapuneet Lappiin Ranualle, syvällä metsän siimeksessä, keskellä luonnon rauhaa sijaitsevalle Susimaan tilalle. Täällä asuvat  Sarah  ja  Harald Doblinger  koirasusilaumansa ja pienen vauvansa kanssa.
 Portin takana Doblingerien lauman kaksi jäsentä, tummat koirasusisisarukset  Usva  ja  Meadow  kiertelevät ensin pihassa varovaisina tarkkaillen tulijoita. Pienen tutustumisen jälkeen ne osoittavat luottamusta nuolaisemalla tulijoiden käsivarsia ja naamaa.
 Doblingerit ovat järjestäneet elämänsä koirasusiharrastuksensa ehdoilla. Heidän koiraharrastuksensa alkoi rescue-koirilla. Myöhemmin kuvaan tulivat koirasudet. Niissä heitä viehättää erityisesti luonne.
 – Meidän mielestämme koirasusissa parasta on rauhallisuus. Koirasudet ovat paljon tavallisia koiria rauhallisempia ja niillä on paljon enemmän luonnetta, Sarah Doblinger sanoo.
 Harald Doblinger jatkaa kertomalla, että koirasudet ovat paljon koiria yhteistyökykyisempiä. Niiden käytös poikkeaa koirien käytöksestä myös muuten.
 – Siinä tilanteessa, missä uhattu koira saattaa hyökätä, koirasusi perääntyy askeltaen takaperin poispäin.
 Nuiva vuokraisäntä johdatti pohjoiseen
 Doblingerit ovat alun perin kaupunkilaisia yliopistokoulutettuja. Sarah opiskeli Itävallassa sivuaineenaan suomea. Yhteinen kiinnostus pohjoista maata kohtaan johdatti pariskunnan aikoinaan pohjolan perukoille.
 He muuttivat vuosikymmen sitten Itävallasta pääkaupunkiseudulle. Heidän silloinen vuokranantajansa ei kuitenkaan suhtautunut myötämielisesti laajenevaan koiraperheeseen.
 Pääkaupunkiseudun kalliit asuinkustannukset saivat heidät tähyilemään uutta asuinsijaa muualta Suomesta. Lopulta he pitkän etsimisen jälkeen päätyivät ostamaan talon Ranualta, missä heitä ympäröi pohjoisen luonto.
 – Ajattelemme nyt, että vuokranantajan nihkeä suhtautuminen koiriin oli onnenpotku, Sarah ja Harald Doblinger sanovat.
 Lapissa Doblingerit saavat elää luonnon helmassa puhtaan luonnon ympäröimänä. Antti Ullakko / Yle
 Maaseudun rauhassa sijaitsevan talon pihapiirissä koirille on omat, turvalliset aitauksensa. Pihapiirissä riittää tilaa koko laumalle ja lisäksi hyötypuutarhalle, jossa Doblingerit kasvattavat ruokaa perheelleen.
 He ovat antaneet osalle eläimistään suomenkieliset nimet ja he myös puhuvat koirilleen vain suomea. Piharakennuksen seinää koristavat käsin kaiverretut puukyltit, joihin koirien nimet on kirjailtu.
 Pihapiiristä löytyy myös kylmätilana toimiva kellari, josta Harald hakee luita laumalle kaluttavaksi.
 Asetus rajoittaa koirasusien kasvatusta
 Kesäkuun alussa  voimaan tullut asetus  kieltää suden ja koiran risteymien kasvattamisen, myymisen ja luovuttamisen, jos eläimen neljästä edeltävästä sukupolvesta löytyy puhdas susi: jalostusastetta kuvataan merkinnöillä f1-f4.
 Asetuksen tavoitteena on estää suden ja koirasusien risteytyminen ja näin turvata luonnonvaraisen suden geneettinen puhtaus.
 Suomen koirasusiyhdistyksessä asetuksen ennakoidaan johtavan pimennossa tapahtuvaan kasvatustoimintaan, koirasusien laittomaan tuontiin sekä sukusiittoisuuteen.
 – Voi olla, että jo muutaman vuoden sisällä sisäsiittoisuus lisääntyy, Suomen koirasudet ry:n puheenjohtaja Taru Pekkarinen sanoo.
 Myös Sarah Doblinger ennakoi asetuksen kaventavan geeniperimää.
 – Kun uutta verta ei enää ole saatavilla, koirasusille tulee käymään lopulta kuten muillekin ylijalostetuille koirille, Sarah Doblinger pohtii.
 Doblingereille on tärkeää, että kaikille heidän lemmikeilleen on metsässä isot aitaukset. Antti Ullakko / Yle
 Pekkarinen arvelee, että asetuksen tarkoittamia koirasusia on Suomessa nyt noin puolensataa yksilöä. Suurin osa Suomen koirasusista on neljännen sukupolven ylittäviä yksilöitä, joita asetus ei koske.
 – Suurimmalla osalla kasvattajista eläimet ovat vähintään f5-tyyppiä. He jatkavat jalostusta kuten ennenkin. Erityisesti niille, jotka haluavat koirasuden vain, koska sitä kutsutaan koirasudeksi, mikään ei muutu, kritisoi Harald Doblinger.
 – Jos haluat todella työskennellä ominaisuuksien ja luonteenpiirteiden kanssa, niin silloin se on huono juttu, hän pohtii.
 Tosiharrastajille, kuten Doblingereille, asetus tietää muutoksia.
 He eivät tiedä tarkasti osan eläimistään sukupuuta. Niillä he eivät voi teettää pentuja, sillä on käytännössä mahdotonta varmistua niiden risteytysasteesta ja jalostuksen laillisuudesta.
 Harald Doblinger harmittelee asiaa, sillä hänen mukaansa juuri ne ovat heidän parhaita koiriaan.
 Osa hankkii koirasuden imagon vuoksi
 Doblingerit ja myös  Taru Pekkarinen  ovat havainneet, että osa ihmisistä hankkii koirasusia esimerkiksi niiden televisiosarjoissa saaman julkisuuden innoittamana.
 – Vuosittain tulee useitakin tapauksia, joissa on luultu, että koirasusi pärjää kerrostalossa tai omakotitalossa sisällä, ja sitten kun pentu tai aikuinen jää yksin, niin koti onkin tuhottu, sanoo Pekkarinen.
 Doblingerit kertovat, että heille on tarjottu useita koirasusia pitovaikeuksien vuoksi. Kaikille he eivät kuitenkaan voi tarjota kotia.
 Jalostamisen lisäksi koirasusien myyminen ja luovuttaminen on kiellettyä, mikä tuottaa ongelmia uutta kotia etsiville eläimille. Doblingerien ensimmäinen kesykoira tuli heille, kun sen omistaja sairastui syöpään eikä voinut huolehtia siitä.
 Miten kävisi nyt, jos tällainen koira olisikin koirasusi, kysyy Harald Doblinger.
 – Mitä tapahtuu tällaisille koirille? Onko niiden kohtalona lopetuspiikki?
 Eläimet pääsevät myös lenkkeilemään hihnassa lähimaastossa. Antti Ullakko / Yle
 Koirasusiin liittyen on noussut esiin laittomuuksia ja kaltoinkohtelutapauksia myös viime aikoina.
 Tuorein tapaus on Kanta-Hämeestä, missä poliisi  joutui lopettamaan  törkeästä eläinsuojelurikoksesta epäillyn koirasusikasvattajan tilalta takavarikoidut eläimet. Tapaus on nyt siirtynyt  syyteharkintaan .
 Eläimistään hyvin huolehtivat Doblingerit ovat seuranneet julkisuudessa olleita koirasusien kaltoinkohtelutapauksia surullisina.
 Tilalla vierailee koirasusista kiinnostuneita matkailijoita
 Tuuheassa kuusimetsässä piilottelevasta Susimaasta, Doblingerien ja koirasusilauman kodista, on vähitellen kehittynyt pienimuotoinen matkailukohde, jossa koirasusista kiinnostuneet turistit käyvät tutustumassa eläimiin ja viettävät aikaa niiden kanssa.
 Doblingerit kertovat, että eivät halua mieltää itseään matkailuyrittäjiksi, vaan kyse on enemmänkin elämäntavasta. Samaan elämäntapaan kuuluvat myös sähköttömyys, selviäminen ilman juoksevaa vettä ja ruokapöytään ravintoa tuottavat omat kasvimaat.
 Kaupunkilaislähtöisinä he kertovat joutuneensa etsimään kirjoista tietoa viljelystä. Viimekesäiset perunat riittivät huhtikuulle asti.
 Myös sähkötön talo ja Lapin talvipakkaset olivat aluksi haasteellinen yhdistelmä. Ongelma on kuitenkin selätetty itse asennettujen aurinkopaneeleiden, puulämmityksen sekä sähkölaitteisiin virtaa antavan aggregaatin avulla.
 Sarah tosin naurahtaa, että talvisin suuresta talosta löytyy monta kulmaa, jotka voivat tarvittaessa toimittaa jääkaapin virkaa.
 Pian Susimaan tilan peittää valkea lumivaippa.
 Luonnon kanssa sopusoinnussa elävät asukkaat eläimineen odottavat tulevan talven tuloa jo paremmin varustautuneina kuin heidän ensimmäisenä Lapin-talvenaan. Lappiin he kertovat jo juurtuneensa – heidän kotinsa on nyt täällä.
 Lue myös:
 Pärjäisitkö ilman juoksevaa vettä ja naapureiden turvaa? Eliisa Kiiskinen muutti Helsingistä metsän keskelle Lieksaan ja viihtyy 22 huskynsa kanssa
 Japanilais-suomalainen perhe rakentaa unelmien ekoelämää lappilaiselle pikkukylälle – tuulivoimala ja villiruoka takaavat omavaraisuuden
 Oletko haaveillut muuttavasi kaupungista maalle? Unelmansa toteuttanut Annukka kertoo, miten temppu tehdään: ”Kyllä se paljon rohkeutta vaatii”

Kaupunkilaispariskunta Itävallasta muutti Lappiin keskelle metsää elääkseen unelmaansa koirasusilaumansa kanssa – koirasudet kieltävä asetus hankaloittaa heidän elämäänsä


Summary: Kuinka hyvin sinulla on hallussa Turun silloille tapahtuneet sattumukset?

Turkua halkova Aurajoki on kaupunkilaisille rakas olohuone, ja sitä ylittävät sillat ovat usein olleet intohimoistenkin keskustelujen aiheina.
 Nykyään valtakunnallisesti tunnetuin Turun silloista lienee jo edesmennyt Myllysilta, jonka notkahdusta seurattiin herkeämättä keväällä 2010.
 Sillat ovat kuitenkin jo aiemmin aiheuttaneet kaupunkilaisille ja päättäjille päänvaivaa. Toisinaan syynä on ollut hutera maaperä, useammin tuli tai jää.
 Kulttuurihistorioitsija  Rauno Lahtinen  ja tietokirjailija  Petri Aalto  ovat kaivaneet esiin runsaasti uuttakin tietoa Turun siltojen vaiheista. Poimimme juuri julkaistusta teoksesta  Aurajoen sillat ja förit  kymmenen mielenkiintoista asiaa.
 Testaa, kuinka hyvin tunnet Aurajoen siltojen vaiheet.
 Rauno Lahtinen ja Petri Aalto kokosivat tietoteoksen Aurajoen silloista ja föreistä. Jouni Koutonen / Yle
 Kuvat:
 Kysymys 2. Venäjän keisarin karttavarastossa työskennelleen  Gavril Sergejevin  akvarelli Turusta 1800-luvun alkupuolella
 Kysymys 5:  Rurik Hjelt  / Turun museokeskus
 Kysymykset 7 ja 8: Turun museokeskus
 Kysymys 9: A ino-Maija Savelan  kokoelma
 Kysymys 10: Yle
 Testaa myös:
 Testaa, kuinka hyvin tunnet 790-vuotiaan Turun vuosisadat
 Kestääkö kantti? – Testaa, kuinka turkulainen olet

Palava silta sammutettiin Turussa A) vedellä B) maidolla C) oluella – testaa, tunnetko Aurajoen ylityspaikat


Summary: Trumpin virkarikostutkinta vaikuttaa myös presidentin omaan henkilöstöön.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  aikoo vähentää kansallisen turvallisuusneuvoston henkilökuntaa "merkittävästi", kertoo  talousuutistoimisto Bloomberg.
 Tieto tulee hetkellä, jolloin Trumpiin itseensä kohdistuu  Ukraina-puhelun ilmiantoa  seurannut virkarikostutkinta.
 New York Times  on kertonut aiemmin, että ilmiantaja olisi Valkoisessa talossa palvellut CIA:n työntekijä. Trump uudelleentviittasi perjantai-iltana viestin, joka antaa ymmärtää ilmiantajan työskennelleen turvallisuusneuvostossa.
 Kansallisessa turvallisuusneuvostossa työskentelee yli 300 asiantuntijaa, jotka antavat presidentille neuvoja ulkopoliittisissa asioissa.
 Henkilökunnan vähentäminen on ollut puheissa aiemminkin
 Bloomberg kertoo vahvistaneensa tiedon henkilöstövähennyksistä viideltä henkilöltä, jotka ovat tutustuneet Trumpin vielä julkaisemattomaan suunnitelmaan.
 Osa Bloombergin lähteistä kertoo henkilöstöleikkauksen liittyvän  uuden kansallisen turvallisuuden neuvonantajan   Robert O'Brienin  ja Valkoisen talon linjauksiin, joiden mukaan henkilöstöä on tarpeellista keventää. Myös kongressin edustajat ovat aiemmin vaatineet neuvoston pienentämistä.
 Trumpista on aloitettu virkarikossyytetutkinta sen jälkeen, kun selvisi, että hän on pyytänyt Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyä  tutkimaan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin   perheen toimia.
 Trump  sanoi tällä viikolla,  että hän haluaisi myös Kiinan tutkivan Bidenien tekemisiä.
 Virkarikossyytetutkintaa johtava  kongressin edustajainhuoneen komitea  on vaatinut oikeusteitse Valkoista taloa luovuttamaan Ukraina-puheluun liittyvät asiakirjat tutkinnan tueksi.
 Lisää aiheesta:
 Presidentti Trumpin puhelut valtiojohtajille Biden-jahdissa hämmentävät kotimaassa ja ulkomailla – Näin tapahtumat etenivät
 Kongressi vaatii Valkoiselta talolta Trumpin Ukraina-puhelun asiakirjoja oikeusteitse

Bloomberg: Trump vähentää kansallisen turvallisuusneuvoston henkilökuntaa ilmiantojupakan jälkeen


Summary: Suosionsa huipulla oleva yhdysvaltalaispoppari esiintyy loppuunmyydyllä Helsingin Areenalla lauantaina 5. lokakuuta.

26-vuotiaana maailman seuratuin nainen ja toiseksi seuratuin henkilö Instagramissa, heti jalkapalloilija  Cristiano Ronaldon  jälkeen. Kuusi Grammy-ehdokkuutta ja yksi -palkinto parhaasta pop-albumista, ennätysmäärä kappaleiden striimauksia Spotifyssa ja katselukertoja YouTubessa.
 Tätä kaikkea ja paljon muuta on  Ariana Grande , upeaääninen popin supertähti, joka esiintyy ensimmäistä kertaa Suomen kamaralla tänään lauantaina. Sweetener World Tour -kiertueen konsertti Helsingin Areenalla on loppuunmyyty.
 Mikä tekee tästä maailman vaikutusvaltaisimpien ihmisten joukkoon nimetystä nuoresta naisesta niin erityisen?
 – Hän tekee aina kaiken isosti ja täysillä, tekemättä kuitenkaan itsestään suurta numeroa. Grande on täysillä parisuhteissaan, täysillä kiertueella, täysillä onnellinen ja surullinen. Hän on rehellisesti sitä mitä on, sanoo helsinkiläinen Grande-fani  Sofia Mattila , 27.
 Sofia Mattilalla on lippu loppuunmyydylle Ariana Granden keikalle Helsingin Areenalla. Sofia Mattila
 Lauantain konserttiin kahden siskonsa kanssa suuntaava Mattila odottaa pop-tähdeltä unohtumatonta ja huolellisesti suunniteltua spektaakkelia, joka viihdyttää ja samalla herkistää alusta loppuun asti.
 – Vokaalista lahjakkuutta, sulavaa esiintymistä, heittäytymistä ja täydestä sydämestään laulavaa artistia, sitä kaikkea odotan. Kylmiä väreitä ja wow-efektiä! Kiertueen aiempien keikkojen perusteella en tule pettymään.
 Maailmantähteydestään huolimatta Grande onnistuu antamaan itsestään hyvin vilpittömän ja maanläheisen kuvan sosiaalisessa mediassa ja julkisuudessa, Mattila sanoo.
 – Hän jakaa ajatuksiaan ja tunteitaan impulsiivisesti ja kirjoittaa biisejä siitä, mitä elämässä sillä hetkellä tapahtuu. Grande julkaisee levyjä ja biisejä kun siltä tuntuu ja avoimesti näyttää, mitkä asiat viihdyttävät tai satuttavat häntä.
 Granden kaksi viimeisintä albumia, vuonna 2018 julkaistu  Sweetener  ja tämän vuoden helmikuussa ilmestynyt  Thank U, Next , putkahtivat markkinoille vain viiden kuukauden välein.
 Manchesterin tragedia ja tiukat turvatoimet
 Toukokuussa 2017 Grande, tuolloin jo kolme albumia julkaissut ja vasta 23-vuotias tähti, oli juuri päättänyt keikkansa Britannian Manchesterissa, kun konserttipaikalla räjähti.
 Itsemurhaiskussa kuoli 23 ihmistä, osa heistä Granden alaikäisiä faneja.
 Terroriteosta vammoitta selvinnyt, mutta syvästi järkyttynyt artisti keskeytti toviksi maailmankiertueensa. Vajaat pari viikkoa myöhemmin Grande nousi Manchesterissa uudelleen lavalle, nyt iskun uhreille järjestetyn tukikonsertin pääesiintyjänä.
 Käynnissä olevan Sweetener -maailmankiertueen jokaista konserttia leimaavat tiukat turvatoimet. Tämän uskotaan olevan suoraa seurausta Manchesterin tapahtumista.
 Ariana Grande aseiden vastaisessa March For Our Lives -tapahtumassa Washingtonissa 2018. Jim Lo Scalzo / EPA
 Helsingin-konsertin tiedotuksesta vastaava Live Nation Finlandin markkinointipäällikkö  Piia Lindroos  toteaa, että myös Helsingin Areenalla toteutetaan artistin toiveiden mukaisia turvallisuusohjeita.
 Yksi erikoisuus on se, että jokaisella konserttilipun hankkineella saa olla mukanaan vain yksi laukku tai kassi, jonka on oltava läpinäkyvää muovia. Kantamukselle on turvallisuusohjeissa määritelty myös maksimikoko.
 – Esimerkiksi Yhdysvalloissa urheilutapahtumissa tämä on melko yleinen käytäntö, mutta Suomessa ei selvästikään kovin yleinen tapa. Eri artisteilla on erilaisia ohjeistuksia ja tässä nyt on selkeästi poikkeavampi tämä kirkkaiden laukkujen ohjeistus, Lindroos toteaa.
 Hänen mukaansa konserttiin tulijoita on pyritty ohjeistamaan laukkukäytännöstä ja muista turvaohjeista aktiivisesti eri viestintäkanavien kautta. Jos kuitenkin yrittää päästä konserttipaikalle ohjeiden vastaisen laukun kera, tilanteet ratkotaan tapauskohtaisesti.
 – Emme me ketään pulaan jätä. Toivomme tietysti, että kaikki noudattavat ohjeistusta, mutta Areenalla on myös olemassa rajallisella kapasiteetilla narikka, jota voi tarvittaessa käyttää, Lindroos sanoo.
 Lue lisää:
 Ariana Grandelta uutta musiikkia ensi kertaa terrori-iskun jälkeen: Elämä voittaa ja Manchester saa kunnianosoituksen
 Laulaja Ariana Grande palaa Manchesteriin – hyväntekeväisyyskonsertti terrori-iskun uhreille

Pop-taivaan supertähti Ariana Grande konsertoi ensimmäistä kertaa Suomessa – "Hän tekee aina kaiken isosti ja täysillä"


Summary: Suomen historiassa inkeriläiset olivat pitkään vaiettu asia.

Tänään Inkerin päivänä inkerinsuomalaiset muistelevat 75 vuoden takaista suurta väestönsiirtoa.
 Jatkosodan aikana vuosina 1943–44 Suomeen siirrettiin saksalaisten miehittämiltä alueilta noin 63 000 suomensukuista, pääasiassa naisia ja lapsia, joista 55 000 palautettiin Neuvostoliittoon välirauhan jälkeen. Inkerinmaalle he eivät kuitenkaan enää päässeet, vaan inkeriläiset karkotettiin Keski-Venäjälle Moskovan ja Leningradin väliin ja Siperiaan. Paluu kotiseudulle kiellettiin. Monet tajusivat tämän vasta kun palautusjuna ei pysähtynytkään Leningradissa vaan jatkoi eteenpäin.
 Inkeriläistaustaisen, 7-vuotiaana Suomeen muuttaneen toimittajan  Lea Pakkasen  mukaan historia on keskeinen osa inkeriläisten identiteettiä, se mitä tapahtui vanhempien, isovanhempien ja sitä edeltäville sukupolville.
 – Inkeriläisyyden identiteetti on aina jotenkin siinä Suomen ja Venäjän ristipaineessa. Kun asuttiin Neuvostoliitossa, olimme niitä erikoisia ja vähän kummallisia, koska olimme suomalaisia. Meillä oli suomalaiset nimet, joita ihmiset eivät osanneet ääntää tai kirjoittaa oikein, tai jotain tapoja, vietimme joulua, puhuimme suomea. Sitten kun muutimme Suomeen, yhtäkkiä olimmekin Suomessa erilaisia ja outoja, olimmekin venäläisiä. Identiteetti on ollut muiden määriteltävissä, sanoo Pakkanen.
 Lea Pakkasen kokemuksen jakaa moni 1990-luvulla alkaneen inkeriläisten kolmannen muuttoaallon myötä Suomeen muuttanut.
 Vuosikymmenten hiljaisuus
 Juhannuksenviettoa Inkerissä. Tatjana Shadrunovan arkisto
 Historia on merkittävä osa inkeriläisten identiteettiä, mutta historiasta on myös vaiettu vuosikymmeniä, niin Suomessa kuin Neuvostoliitossa ja Venäjällä.
 Lea Pakkanen huomauttaa, että tutkimusta on kyllä tehty, mutta sitä ei ole popularisoitu tai käsitelty esimerkiksi kouluissa.
 – Suomessa oli vaiettu inkeriläisistä 40 vuotta. Opettajat, kavereiden vanhemmat, yhteiskunta eivät olleet kartalla siitä, keitä inkerinsuomalaiset ylipäätään ovat. Koulussa ei inkerinsuomalaisista puhuttu mitään. En saanut kontekstia sille, mitä olin perheen sisällä kuullut siitä, mitä perheellemme on tapahtunut, sanoo Pakkanen.
 Hän kertoo haastattelemastaan tytöstä, jonka luokkaa koulussa pyydettiin kirjoittamaan siitä, miten kunkin perhe sijoittuu Suomen historiaan. Tyttö kirjoitti inkeriläisestä isoisästään, joka taisteli Suomen armeijassa Neuvostoliittoa vastaan, mutta joutui palaamaan Neuvostoliittoon, missä päätyi kymmeneksi vuodeksi vankileirille. Vankileiriltä isoisä muutti Viroon. Jälkeenpäin tämä sai presidentti Kekkoselta kunniakirjan. Tyttö oli syntynyt Virossa ja muuttanut paluumuuttajana Suomeen. Pakkasen mukaan opettaja oli sivuuttanut tytön kertomuksen kokonaan. Toisille lapsille oli vastaavissa koulutehtävätilanteissa sanottu, ettei asia kuulu Suomen historiaan.
 Inkeriläisyyteen perehtynyt tutkija  Toivo Flink  vahvistaa Pakkasen näkemyksen. Hän on käynyt läpi suomalaisten koulujen historiankirjoja usealta vuosikymmeneltä, eikä niistä löytynyt ensimmäistäkään mainintaa inkeriläisistä.
 - Niin kauan kuin inkerinsuomalaisten historiaa ei ole hyväksytty osaksi Suomen historiaa kouluissa ja yliopistoissa, ei inkeriläiset ole hyväksytty osaksi suomalaisuutta, sanoo Toivo Flink.
 Toivo Flink. Yle
 Ei ihme, että nuori polvi tuntee usein hämmennystä. Vaikeat ajat kokeneet ovat olleet haluttomia puhumaan kipeistä kokemuksistaan. Väestönsiirrot, karkotukset, Stalinin ajan vainot ja teloitukset ovat olleet vaiettuja aiheita.
 Toisaalta ei voi puhua yhtenäisestä inkeriläisestä nuorisosta. Osa on Suomessa toisen tai kolmannen polven maahanmuuttajana. Heille asiat ovat yleensä etäisempiä kuin niille, jotka ovat tulleet maahan lapsena. Puhumattakaan Venäjällä asuvista inkeriläisistä, joita asuu niin Inkerinmaalla kuin eri puolilla Venäjää, minne kenenkin isovanhemmat oli karkotettu.
 Järjestöissä toimii enimmäkseen vanhempi sukupolvi
 Suomessa toimii useita eri inkerinsuomalaisia järjestöjä, kuten esimerkiksi Suomen Inkeri-liitto, Suomen Akateeminen Inkeri-seura ja Inkeriläisten sivistyssäätiö. Niiden toiminta keskittyy etupäässä vanhempiin ihmisiin. Niistä ei myöskään tiedoteta kanavissa, jotka tavoittaisivat nuoret. Järjestöt eivät esimerkiksi ole läsnä sosiaalisessa mediassa. Varsinaista nuorille suunnattua toimintaa ei ole.
 Inkerinsuomalaisten kesäjuhlien pinssi. Yle
 - Jotkut nuoret osallistuvat inkeriläisten kesäjuhliin. Olen itse ollut niissä kerran, enkä ollut tiennyt niistä aikaisemmin. Joillakin on kansallispuku kotona tai osataan lauluja. Se on hyvin perhekohtaista, kertoo Pakkanen.
 Inkeriläisyydestä kuitenkin kaivataan tietoa ja kokemuksia halutaan jakaa. Lea Pakkanen tekee isänsä Santeri Pakkasen ja valokuvaaja  Meeri Koutaniemen  kanssa projektia, jossa on kerätty tietoa ja kuvattu paikkoja, joissa inkerinsuomalaisia on asunut.
 – Tarkoituksena on ollut päästä näkemään niitä paikkoja, saada vähän konkretiaa siitä, miten inkeriläiset ovat asuneet, keitä siellä yhä on, mihin heitä on viety, minkälaisissa olosuhteissa he ovat eläneet, sanoo Pakkanen.
 Myös Suomessa olevia inkeriläisiä parikymppisestä yli 90-vuotiaaseen on haastateltu. Vaikka näyttely Kansallismuseossa avautuukin vasta tammikuun lopussa, on projekti herättänyt kiinnostusta jo nyt myös nuorempienkin inkerinsuomalaisten parissa. Tekijät ovat kertoneet siitä sosiaalisessa mediassa ja saaneet valtavasti yhteydenottoja. Niiltä, jotka ovat kertoneet omista kokemuksistaan ja niiltä, jotka olisivat halunneet tietää enemmän kuin mitä mummu on suostunut kertomaan.
 – Tuntuu, että ihmiset kaipaavat sitä, että näistä asioista puhuttaisiin.

Venäläisiä Suomessa, suomalaisia Venäjällä – inkeriläiset haluaisivat tulla tunnustetuksi osaksi Suomen historiaa


Summary: Ongelma siirtyy Orpon mielestä seuraavan hallituksen hoidettavaksi.

Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  arvosteli hallituksen suunnittelemaa hoitajamitoitusta kovasanaisesti lauantaina TV1:n Ykkösaamussa.
 – Tämä on tyhjä kirjaus, minusta tämä on huijaamista. Nyt se kirjataan tulemaan voimaan kaksi viikkoa ennen seuraavia vaaleja eli käytännössä seuraava hallitus joutuu sen hoitamaan. Tämä on vastuutonta, Orpo lateli.
 Nykyisin suositellaan, että hoitajia olisi 0,5 hoidettavaa vanhusta kohden. Hallitus aikoo nostaa määrän 0,7:ään ja kirjata luvun lakiin. 0,7:n mitoitus tarkoittaa, että hoitokodissa on vuorokauden aikana seitsemän hoitajaa kymmentä vanhusta kohden.
 Aiheesta lisää:   Vanhustenhoidon hoitajamitoitus kirjataan lakiin, mutta sille tulee siirtymäaika.
 "Hoitajia ei ole"
 Hallituksen kaavaileman lain on määrä tulla voimaan ensi vuoden elokuussa. Vasta vuoden 2023 huhtikuun alkuun mennessä ympärivuorokautisen hoivan yksiköissä tulisi olla vaaditut 0,7 työntekijää yhtä asiakasta kohden.
 Henkilöstön vähimmäismitoitus toteutuu siis asteittain, useamman vuoden siirtymäkauden aikana. Sitä ennen työntekijöitä pitää olla nykyisen suosituksen mukaan 0,5 yhtä hoidettavaa kohti.
 – Hallitus ei ole varannut tähän rahaa, hoitajia ei ole. Meillä eläköityy 10 000 hoitajaa näiden neljän vuoden aikana, Orpo huomautti Ykkösaamussa.
 Petteri Orpo vieraili TV1:n Ykkösaamussa lauantaina. Tiina Jutila / Yle
 Orpon mielestä olisi pitänyt odottaa edellisen hallituksen asettaman asiantuntijaryhmän työn tuloksia. Se nimettiin pohtimaan vanhuspalvelujen, kotipalvelujen ja omaishoidon kokonaisuutta.
 – Jos tulee mitoitus pelkästään siihen ympärivuorokautiseen laitoshoitoon, niin on erittäin suuri vaara, että hoitajat ovat pois kotipalveluista tai vammaisten palveluista. Siksi olisi tärkeämpää katsoa kokonaisuutta.
 Hoitajamitoitusasian on arvioitu jopa vieneen kokoomukselta vaalivoiton ja Petteri Orpolta pääministerin paikan.
 Kokoomus kieltäytyi ainoana puolueena sitoutumasta 0,7:n hoitajamitoitukseen vanhustenhoidossa.
 – Tämän päivän keskustelujen valossa ei harmita tai kaduta, että olin rehellinen, Orpo sanoi
 – Kyselytunnilla torstaina perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd) sanoi, että vanhusten palvelut eivät ratkea yhdellä luvulla. Se oli täsmälleen se mitä minä sanoin.
 Orpo: Keskusta kääntänyt täysin takkinsa
 Kokoomuksen Rinteen hallitukselle esittämä välikysymys talous- ja työllisyyspolitiikasta kaatui perjantaina eduskunnassa. Ykkösaamussa Orpo arvosteli hallituspuolue keskustaa takinkäännöstä talouspolitiikassa.
 – Siltä se näyttää. Hallitus lisää menoja etupainotteisesti 1,1 miljardilla, myy valtion omaisuutta ja käyttää sen pysyvien menojen kattamiseen. Samaan aikaan keskusta puhuu siitä että velkaantuminen pysäytetään. Eivät nämä teot ja puheet kohtaa.
 – Todella toivon että keskusta, joka on täydellisesti kääntänyt takkinsa talous- ja työllisyyspolitiikassa, keskusta, joka käytännössä valitsi sen että Suomessa on nyt sosialistijohtoinen hallitus, SDP-johtoinen hallitus, että he pitävät linjan jota (entinen puheenjohtaja) Sipilä vaatii. Hänen talousosaamistaan arvostan, sanoi Orpo.
 "Perussuomalaisten kanssa pitää pystyä keskustelemaan yhteistyöstä"
 Orpolta kysyttiin myös onko kokoomus valmis tekemään yhteistyötä suurimman oppositiopuolueen perussuomalaisten kanssa, ja menemään samaan hallitukseen jos vaalitulos sen mahdollistaa. Vielä ennen viime kevään vaaleja kokoomus katsoi, ettei se tee yhteistyötä perussuomalaisten kanssa.
 Ykkösaamussa Orpo linjasi, että kokoomuksen tulee olla valmis keskustelemaan yhteistyöstä myös perussuomalaisten kanssa.
 – Nyt katsotaan eteenpäin, pitää olla valmis keskustelemaan.
 – Vaalitulosta pitää kunnioittaa ja sitten katsoa löytyykö yhteisiä tekemisen aiheita. Olemme kaksi täysin erilaista puoluetta, mutta meillä on yhteisiä, saman suuntaisia näkökulmia esimerkiksi talouspolitiikassa sekä suhtautumisessa velkaantumiseen ja yrittäjyyteen.
 Mitään yhtenäistä oppositiota kokoomus ja perussuomalaiset eivät kuitenkaan muodosta, muistutti Orpo.
 – On erittäin paljon niitäkin asioita, jotka meidät erottaa. Kun seuraa keskustelua ja niitä kannanottoja, joita heidän riveistään tulee, niin välillä kyllä kylmää.

Petteri Orpo Ykkösaamussa: Hallituksen hoitajalupaus on huijausta, rahaa ei ole lisähoitajiin


Summary: Areenassa lähetetään myös Jörn Donnerin esiintyminen Turusta kello 16:n jälkeen.

Turun kirjamessujen lauantain tähtiesiintyjä oli taiteilija  Vesa-Matti Loiri . Loiri esiintyi elämäkerturinsa  Jari Tervon  kanssa Turun messukeskuksen auditoriossa lauantaina kello 13.20.
 Yle lähetti keskustelun  suorana Areenassa . Ohjelman voi katsoa myös jälkikäteen.
 Auditorio oli tupaten täynnä. Osa yleisöstä jäi salin ulkopuolelle kuuntelemaan.
 Tervo aloitti tilaisuuden lukemalla  Loiri. -kirjan alusta katkelman, jossa puhutaan päähenkilön syntymästä ja tämän eriparisista silmistä. Isoäidiltä peritty oikku.
 Tervon kirjoittaman elämäkerran vastaanotto on ollut ristiriitaista. Kirjoja on myyty suuria määriä, ja kauppa käy vilkkaasti Turun messuillakin. Toisaalta osa kriitikoista on pitänyt teosta turhan äijämäisenä ja sensaatiohakuisena.
 – Meillä oli kulttuuria kotona, onneksi. Isä ei uskaltautunut taiteilijaksi, Loiri kertoi lapsuudestaan.
 – Hän olisi pärjännyt taiteilijana, hän oli todella taitava piirtäjä.
 Nuoruusmuisteloissa korostuivat Loirin urheiluharrastukset, kunnes päästiin  Mikko Niskasen   Pojat -elokuvaan. Koekuvauksiin hän päätyi sattumalta.
 – Juoksin kuvitteellisen junan perässä pitkin Filmiteollisuuden käytävää ja huusin "äiti, äiti, äiti".
 Teatterikorkeakoulumuistojen jälkeen Tervo ehdotti, että kaksikko "poistuu lavalta ennen kuin pyydetään". Loiri kiitti kirjoittajaa, yleisökysymyksille ei jätetty aikaa.
 – Kiitos Matti, että annoit meille elämäsi, Tervo lopetti.
 Tilaisuuden jälkeen Vesa-Matti Loiri ei antanut haastatteluja, mutta Tervo kommentoi kirjan vastaanottoa lyhyesti. Hän epäili, että elämäkertaa kommentoineista vain hyvin pieni osa on lukenut kirjan. Kuusi prosenttia, hän arvioi.
 – Jos kirja julkaistaan kello 9, ja kello 9.02 on ensimmäiset kommentit julki, kirjaa ei ole luettu.
 Turun kolmepäiväisten kirjamessujen teemoja ovat teatteri, ilmastonmuutoksen kulttuurivaikutukset ja lukutaito. Esiintyjiä on kaikkiaan yli 900.
 Yle on lauantaina mukana omalla osastollaan messukeskuksen sisääntuloaulassa.
 Tommi Läntinen kertoo elämästään
 Suorat Areena-lähetykset jatkuvat Turusta kello 15.45. Silloin lavalle nousee muusikko  Tommi Läntinen .
 Vastikään 60 vuotta täyttänyt Läntinen on julkaissut kirjan rock and roll -vuosistaan.

 Donner saa viimeisen sanan
 Areena-taltioinnit päättää kulttuurivaikuttaja  Jörn Donnerin  haastattelu, joka alkaa noin kello 16.10. Hän puhuu keväällä ilmestyneen Viimeinen taisto -kirjansa teemoista kuten vanhenemisen vaivoista.
 Donner aikoo tämän jälkeen lopettaa kaiken tekemisen, ja edessä on vain hiljaisuus. Haastattelijana on Ylen  Antti Korhonen .

 Lue lisää:
 Kirjailijoiden mielestä ilmastonmuutos on hankala aihe taiteessa – katso Ylen lähetykset Turun kirjamessuilta Areenassa
 Reijo Mäki porskuttaa Vares-kirjoillaan suosion harjalla – uusin dekkari Turun murteella

Jari Tervo haastatteli Loiria 100 tuntia elämäkertaa varten – sikarinsavussa riideltiin, mutta tunnustettiin myös rakkautta

Vesa-Matti Loiri ja Jari Tervo Turun kirjamessujen lavalla – Tervo arvioi, että elämäkertaa kommentoineista hyvin harva lukenut kirjan