Summary: Norwegian Air tavoittelee 200 miljoonan euron säästöjä. Suomalaisiin matkustajiin yhtiön ongelmilla ei toistaiseksi näytä olleen vaikutuksia.

Teollisuustuotteet ja -palvelut (Sektori)

Norjalainen halpalentoyhtiö Norwegian Air Shuttle on räpistellyt vaikeuksissa  viime kuukaudet .
 Suomalaisille matkustajille vaikeudet eivät ole ainakaan toistaiseksi näkyneet. Kilpailu- ja kuluttajavirasto sai viime vuonna Norwegianiin liittyviä yhteydenottoja yhtä paljon kuin edellisvuonnakin.
 Tammikuussa yhteydenottojen määrä on tosin hieman kasvanut viime tammikuuhun verrattuna. Luvut ovat kuitenkin vain suuntaa-antavia, koska kuluttaja-asiamiehelle tulleita ilmoituksia voidaan kirjata eri tavoin.
 Osakekurssi romahti
 Velkainen Norwegian tavoittelee tänä vuonna vähintään kahden miljardin Norjan kruunun eli 200 miljoonan euron  säästöjä . Polttoaineen hinnan noususta yhtiölle koituneet tappiot olivat liki samansuuruiset viime vuonna.
 Torstaina Norwegianin osakekurssi romahti neljänneksen arvostaan, kun brittiläis-espanjalainen IAG ilmoitti, että se ei uusi ostotarjoustaan Norwegianista. Samalla IAG kertoi myyvänsä neljän prosentin omistusosuutensa Norwegianissa.
 IAG on tehnyt halpalentoyhtiöstä jo kaksi ostotarjousta, joita Norwegianin hallitus ei ole hyväksynyt.
 – On sanonta, että kaikki on myytävänä, kun hinta on oikea, yhtiön toimitusjohtaja  Björn Kjos  sanoo  Bloombergin haastattelussa .
 Markkinat ovat hermoilleet Norwegianin vaikeuksia jo pari vuotta.
 Yhtiö on laajentunut nopeasti uusille reiteille. Sen lentokonelaivue on paisunut. Yhtiö lentää nykyään myös kaukoreittejä toisin kuin esimerkiksi kilpailijansa EasyJet ja Ryanair. Velkavuori on kasvanut lentokonehankinnoissa.
 Rahoitustilanne on vaikea, ja torstainen osakkeen arvon heikkeneminen voi hankaloittaa yhtiön rahoitustilannetta entisestään.
 140 lentokonetta myytävänä
 Lentomarkkinoita seuraavien analyytikkojen mukaan  Norwegianin ongelma on sen valtava lentokoneiden määrä.
 Viime vuoden lopulla yhtiö kertoi aikovansa myydä 140 konettaan ja leikkaavansa ylimääräistä kapasiteettiaan ja lentoreittejä. Yhtiö kertoo verkkosivuillaan, että sillä on nyt noin 160 konetta.
 Lisäksi yhtiön suojautumistoimet polttoaineen hinnannousua vastaan menivät  pahasti pieleen  viime vuonna.
 Toimitusjohtaja Kjosin mukaan monet lentoyhtiöt ovat olleet kiinnostuneita ostamaan Norwegianin, muun muassa saksalainen Lufthansa.
 Noin neljä prosenttia Norwegianin liikevaihdosta tulee Suomesta.

Voimakkaasti laajentunut Norwegian rämpii velkaongelmissa, halpalentoyhtiön osake romahti


Summary: Rikoksia on poliisin mukaan tehty eri puolilla Suomea.

Sisä-Suomen poliisilla on tutkittavanaan laaja petossarja, jossa petosten tekemiseen on käytetty kahden yhtiön tietoja. Yhtiöt ovat Itä-Suomen Edustusliike Oy ja Carelia Kalusteet Oy.
 Poliisi epäilee, että yhtiöiden nimissä on hankittu runsaasti omaisuutta laskulle, mutta yhtiöillä ei ole ollut aikomusta tai edes maksukykyä laskujen hoitamiseen.
 Rikoksia on tehty eri puolilla Suomea, ja poliisi tutkii tekosarjaa törkeänä petoksena.
 Poliisin mukaan yhtiöiden alkuperäistä yrittäjää ei epäillä mistään rikoksista, vaan tekijät ovat ostaneet yritykset käyttääkseen niiden tietoja rikosten tekemiseen.
 Sisä-Suomen poliisi pyytää näille yhtiöille nyt alkuvuoden aikana omaisuutta myyneitä ottamaan yhteyttä Jyväskylän poliisiaseman vihjepuhelimeen numeroon 050 456 0471.
 Poliisi toteaa, että tutkinnallisista syistä se ei tiedota asiasta tässä vaiheessa enempää.

Ostot laskulle ilman aikomusta maksaa – poliisi tutkii kahden yhtiön nimissä tehtyä laajaa petossarjaa


Summary: Verkkoon ladatuista lemmikkien valokuvista toivotaan apua suojeltujen eläinten salakaupan kitkemiseen.

Ihmiskasvojen tunnistamiseen kehitettyä teknologiaa kokeillaan nyt myös simpanssien tunnistamiseen verkossa. Tavoitteena on suitsia internetissä rehottavaa uhanalaisten eläinten salakauppaa.
 Conservation X Labs -yhtiön kehittämä  ChimpFace-sovellus  käy läpi sosiaalisessa mediassa julkaistuja simpanssien valokuvia. Jos ohjelma tunnistaa luonnonpuistosta kadonneeksi ilmoitetun simpanssin kasvot, some-tilin omistajan tiedot voidaan välittää viranomaisille. Vielä tiedot eivät poliisille asti kulje, sillä sovellus on vasta kokeiluasteella.
 Verkossa riittää epäillyttäviä simpanssin kuvia tutkittavaksi. Yleensä kuvat ovat myynti-ilmoituksia tai eläimen omistajan lemmikistään verkkoon lataamia otoksia. Facebook ja Instagram poistavat laittomien eläinkauppiaiden tilejä, mutta uusia tilejä ilmestyy sitä mukaa kuin vanhoja poistetaan.
 Simpanssin kaikki neljä alalajia ovat erittäin uhanalaisia, mikä tekee niistä arvokasta kauppatavaraa.  BBC tekemän selvityksen mukaan  salametsästetyt simpanssit päätyvät yleensä lemmikeiksi varakkaisiin koteihin tai yksityisiin sirkuksiin esiintyjiksi. Nuoren simpanssin saa omakseen noin 11 000 eurolla.
 Nämäkin hyvät asiat tapahtuivat maailmalla tällä viikolla Johanna Aulén / Yle Hyvät uutiset jäävät usein synkkien varjoon. Poimimme tähän hyviä uutisia maailmalta viikon varrelta. Suomi kiri kärkeen The Good Country Index -mittauksessa – tuottaa eniten hyvää ihmiskunnalle Berliinin eläintarhassa sydämiä sulattaa kahdeksanviikkoinen jääkarhunpentu – katso video pienestä telmijästä Suomalainen sähköinen resepti käy vihdoin Viron apteekeissa – ja kohta myös useissa muissa EU-maissa Bloomberg: Suomi on maailman 3. innovatiivisin maa – taakse jäivät Yhdysvallat ja Kiina
 Ihmiskasvot sekoittavat algoritmia
 Kun ChimpFace-sovellus tunnistaa kuvamassasta simpanssin, se alkaa etsiä sille vastaavuutta aikaisemmin valokuvatuista simpansseista.
 – Opetamme algoritmin tunnistamaan yksilön syöttämällä ohjelmalla jopa 30 kuvaa yksittäisestä simpanssista, kertoo hankkeen tekninen johtaja  Colin McCormick  BBC:n haastattelussa.
 Simpanssien koneelliseen tunnistamiseen pätevät samat säännöt kuin ihmiskasvojen tunnistamiseen.
 – On tärkeä saada jokaisesta yksilöstä erilaisia kuvia. Tarvitaan useita ilmeitä ja asentoja sekä eri paikoissa ja valaistuksessa otettuja kuvia, sanoo projektin vetäjä  Alexandra Russo .
 Tällä hetkellä ohjelma käyttää 3 000 tunnistetun simpanssin tietopankkia. Kuvat ovat peräisin yhdeksältä eri simpanssien suojeluorganisaatiolta ympäri maailman. Kuvissa näkyy tunnistettuja ja nimettyjä simpansseja, jotka elävät joko vapaana luonnossa tai rajatulla luonnonsuojelualueella.
 Ihmiskasvojen tai tietyn eläinlajin tunnistaminen kuvamassasta on yksi asia, havaitun yksilön identifioiminen on toinen. Simpanssien kasvot muistuttavat paljon ihmisen kasvoja, mikä on välillä saanut ohjelman analysoimaan ihmisten kuvia.
 – Algoritmin täytyy olla erittäin hyvä erottamaan ihmisen ja simpanssin kasvot. Tätä haastetta ei ole elefanttien tai tiikereiden kanssa, McCormick kertoo.
 Vaikutus salakauppaan?
 YK:n ympäristöohjelman mukaan noin 2 000 simpanssia katoaa luonnosta joka vuosi salametsästyksen seurauksena. Simpanssien parempaa suojelua ajavat järjestöt pitävät nyt kehitettyä tunnistustyökalua tervetulleena lisäapuna eläinten salakaupan vastaisessa taistelussa.
 – Kasvojentunnistuksella varustetut kamera-ansat voisivat olla tehokas työkalu Afrikassa työskenteleville tutkijoille ja eläintensuojelijoille, sanoo  Lilian Pintea  Jane Goodall -instituutista.
 – Tekniikka auttaa jäljittämään laajoja rikollisverkostoja ja jouduttaa pelastusoperaatioita. Esimerkiksi rajavalvonnassa tällaisella puhelimessa olevalla sovelluksella voisi nopeasti selvitää simpanssin ja sen kulkureitin, arvioi  Jenny Desmond  Liberian simpanssien pelastus- ja suojelujärjestöstöstä.
 Parhaillaan FaceChimp on kokeilukäytössä. Sovellutuksen kehittäjät odottavat, että sosiaalisen median suuryritykset lisäisivät sovellutuksen niiden omiin rikoksentorjuntatyökaluihin.
 – Jos näin tapahtuisi, tekisimme suuren kolhun villieläinten laittomaan kauppaan, Russo sanoo.
 Lue lisää:
 Ecologist: Facial recognition to combat wildlife trafficking
 BBC: Facial recognition tool tackles illegal chimp trade

Simpanssin kasvot tunnistavalla ohjelmalla yritetään estää eläinten salakauppaa


Summary: Käräjäoikeus määräsi ehdollisen vankeustuomion lisäksi miehen maksamaan tuhansien eurojen kärsimyskorvaukset.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus on tuominnut parikymppisen miehen ehdolliseen vankeustuomioon lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja pahoinpitelystä.
 Oikeuden mukaan vuonna 1994 syntynyt mies on ollut sukupuoliyhteydessä kuusi vuotta nuoremman lapsen kanssa. Teot ovat tapahtuneet vuosina 2015–2016. Tällöin uhri oli 14-vuotias. Syytettynä ollut mies myös pahoinpiteli nuoren useamman kerran. Oikeuden mukaan mies oli lyönyt lasta avokämmenellä poskelle, potkaissut kylkeen ja heitellyt tätä esineillä, kuten kaukosäätimellä ja oluttölkillä.
 Oikeus katsoi että teot ovat olleet omiaan vahingoittamaan 14-vuotiaan kehitystä. Mies tuomittiin käräjäoikeudessa 10 kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen sekä 50 päiväsakkoon. Kärsimyskorvauksena mies määrättiin maksamaan asianomistajalle 6 000 euroa ja tilapäisestä psyykkisestä haitasta 3 000 euroa. Lisäksi mies velvoitettiin maksamaan asianomistajan oikeudenkäyntikulut.
 Oikeuden käsittely oli salainen. Varsinais-Suomen käräjäoikeus määräsi myös oikeudenkäyntiasiakirjat salassa pidettäväksi.

Parikymppinen mies heitteli teiniä oluttölkillä ja oli sukupuoliyhteydessä – Oikeus tuomitsi lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ehdollista vankeutta


Summary: Kaupunki vastaa nyt toistaiseksi hoivakodin toiminnasta.

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on joutunut keskeyttämään yksityisen hoivakodin toiminnan Pohjanmaalla sijaitsevassa Kristiinankaupungissa. Valvira kertoi asiasta  tiedotteessa  perjantaina.
 Aluehallintovirasto sai lyhyen ajan sisällä useita asiakasturvallisuuteen liittyviä yhteydenottoja Esperi Caren toiminnasta. Asiakkaat eivät ole kuitenkaan joutuneet lähtemään, sillä kaupunki on ottanut toiminnan hoidettavakseen.
 Aluehallintoviraston mukaan epäkohdat liittyivät muun muassa riittämättömään hoitohenkilökunnan määrään, puutteelliseen perushoitoon, lääkehoidon asianmukaisuuteen, asiakkaiden hoitoisuustietojen puutteellisuuteen sekä toimintayksikön lähiesimiestyöhön.
 Helsingin Sanomien  mukaan yhden asiakkaan epäillään kuolleen viime syksynä hoitovirheen takia ja kolme asiakasta on toimitettu joko terveyskeskushoitoon tai kuntoutusosastolle. Hoivakodissa on hoidettu vanhuksia ja muistisairaita.
 Valviran lakimies  Reija Kauppi  kertoo Helsingin Sanomissa, että hoivakodissa on havaittu "vakavia laiminlyöntejä" ja siellä on ollut "akuutti kriisitilanne". Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Valvira määrää yksityisen hoivantarjoajan keskeyttämään toimintansa.
 Kristiinankaupungin ja aluehallintoviraston edustajat tekivät tarkastuskäynnin hoivakodissa tiistaina ja keskiviikkona. Kaupunki on ottanut toiminnan hoidettavakseen toistaiseksi ja nyt siellä työskentelee kaupungin työntekijöitä Esperin työntekijöiden lisäksi. Valviran mukaan tällä toimintatavalla asiakkaille koituu tilanteesta mahdollisimman vähän haittaa.
 – Pääosa asiakkaista asuu edelleen toimintayksikössä ja kunta on työnjohdollisessa vastuussa toiminnasta. Kunta on tehnyt Esperin työntekijöiden kanssa henkilöstönvuokraussopimuksen, Kauppi kommentoi Ylelle perjantai-iltana.
 Kauppi kertoo, että aluehallintovirasto on ollut tiiviisti yhteistyössä kuntaan, jotta hoivakodin toiminta on asianmukaista lähipäivien ajan.
 Kaupunki aikoo neuvotella maanantaina Esperi Caren kanssa jatkotoimista. Reijan Kaupin mukaan valtakunnallisesti toimivan Esperi Caren toiminta on laajemminkin selvityksessä. Ongelmatapauksia on tullut Valviran tietoon kymmenistä eri yksiköistä usean aluehallintoviraston alueelta.

Valvira keskeytti Esperi Caren hoivakodin toiminnan Kristiinankaupungissa – yhden asiakkaan epäillään kuolleen hoitovirheen takia


Summary: Kaivuutyön viimeisiin metreihin on kulunut jo yli puoli vuorokautta.

Pelastushenkilöstö työskentelee kuumeisesti Etelä-Espanjassa raivatakseen tien ahtaaseen porakaivoon pudonneen kaksivuotiaan pojan luo.
 Poika putosi alle 30 senttiä leveään ja 110 metriä syvään kuiluun tammikuun 13. päivä. Pojan uskotaan olevan noin 60 metrin syvyydessä. Toiveet hänen eloonjäämisestään ovat minimaaliset.
 Pelastustoimen ja tunnelinkaivamisen asiantuntijat ovat poranneet pystysuoran porakaivon viereen tunnelin, johon mahtuu kaksi pelastusmiestä.
 Pelastajilla on erikoisvalmisteinen häkki, jonka avulla he laskeutuvat kaivantoon. Häkin pohja on säleikköä, jonka läpi he pudottavat kaivamansa maa-aineksen.
 Grafiikka kaivoon pudonneen lapsen pelastustyöstä Espanjassa Yle Uutisgrafiikka Lähde: El País
 Pelastajat pääsivät eilen torstaina haluttuun syvyyteen. Tämän jälkeen he ovat kaivaneet viimeistä, noin neljän metrin vaakasuoraa osuutta päästäkseen porakaivolle.
 Kallio on erittäin kovaa ja työ on hankalaa. Pelastajat ovat käyttäneet myös pieniä räjähteitä päästäkseen eteenpäin. Välillä tunnelia on pitänyt tuulettaa, jotta myrkylliset räjähdyskaasut saadaan pois.
 Suomen aikaa perjantaina iltapäivällä vaakasuoraa osuutta oli saatu kaivettua vasta 1,5 metriä, mutta työ jatkuu herkeämättä. Kaivajia vaihdetaan säännöllisesti, jotta väsymys ei haittaisi työtä.
 Pojan olemassaolosta luvattomasti kaivetussa porakaivossa on todisteena vain hänen hiuksistaan saatu dna-näyte. Hänen pudottuaan porakaivon seinämistä irtosi maa-ainesta ja kiviä, jotka ovat peittäneet hänet.
 Espanjassa pelastustyö on herättänyt paljon kiinnostusta. Monet tiedotusvälineet lähettävät paikalta suoraa televisiolähetystä.
 Lue lisää:
 Pikkupoika putosi sata metriä syvään, 25 senttiä leveään porakaivoon Espanjassa – pelastusoperaatio käynnissä

Pelastajat tunkeutuvat kallion läpi – Löytyykö 60 metrin syvyyteen porakaivoon pudonnut pikkupoika?


Summary: Uuden Muumi-sarjan lanseerausta juhlitaan tänään Helsingissä ja Tampereella.

Uuden Muumilaakso-animaatiosarjan maailmanensi-iltaa juhlitaan kutsuvierastilaisuudessa perjantai-iltana Helsingissä.
 Mukana juhlissa on sarjan suomen-, ruotsin- ja englanninkielisten versioiden ääninäyttelijöitä, sarjan tekijöitä sekä vieraita aina Japanista asti.
 Illanvietto nähdään suorana Yle Areenassa klo 19.30 alkaen. Lähetys tarjoaa kaikille muumifaneille ympäri maailman mahdollisuuden päästä kurkistamaan maailmanensi-illan juhlahumuun.
 Ohjelma alkaa punaiselta matolta ja jatkuu haastatteluilla, minkä jälkeen seuraa varsinaisen ohjelman ensimmäinen puolituntinen. Lähetyksen pääkieli on englanti, mutta haastattelut suomen- ja ruotsinkielisten vieraiden kanssa tehdään suomeksi tai ruotsiksi, haastateltavan mukaan.
 Muumifanit koolla Tampereella
 Uuden sarjan lanseerausta juhlitaan myös Tampereella.
 Tampere-talossa järjestetään illalla muumi-faneille oma tapahtuma, jossa vieraillaan Muumimuseossa, seurataan Helsingin kutsuvierasgaalaa ja pääohjelmanumerona päästään katsomaan uuden sarjan ensimmäinen jakso ennakkoesityksenä.
 Helsinkiläinen Elina Pätsi oli saapunut Tampereelle asti juhlistamaan uutta Muumi-sarjaa. Hän on vannoutunut muumifani – kirjat on luettu moneen kertaan ja sarjat katsottu.
 – Onhan se kiva nähdä jakso etukäteen, ennen muita. Mielenkiinnolla odotan, mitä nykytekniikalla on saatu aikaan.
 Elina Pätsi ja Elina Kortema. Heli Masikka / Yle
 Jukka Peltonen Nokialta halusi tulla katsomaan jakson etukäteen, koska oli 90-luvulla innoissaan muumeista, kun vanhempi versio nähtiin televisiossa.
 – Muumit ovat tärkeä osa populaarikulttuuria. Onhan se maailmalla tunnetuin suomalainen sarja.
 Ylen kanavilla sarja pyörähtää käyntiin kuukautta myöhemmin.
 Arikkelia täydennytty klo 20:47 yleisön kommenteilla Tampereen juhlatapahtumasta.
 Lue myös:
 Muumimammalle äänensä antanut brittitähti Rosamund Pike Suomessa: "Aloin kutsua äitiäni muumiksi"
 Uusi Muumilaakso on kaikkien aikojen kallein suomalainen tv-sarja – tuottaja: Ehkä on hyvä, että tekijät ymmärtävät sen vasta nyt
 Testaa, tiedätkö kaiken muumeista – Miksi hattivatteja pelätään?

Kansainväliset tähdet ja fanit juhlistivat Muumi-sarjan maailmanensi-iltaa Helsingissä ja Tampereella, katso tunnelmat täältä


Summary: Uutta Muumilaakso-sarjaa juhlistetaan Helsingissä.

Seitsemänkymppiseksi varttunut Muumi-brändi saa jatkoa uudella Muumi-sarjalla, joka on tehty suomalais-brittiläisenä yhteistyönä. Sarjaa on piirretty ja animoitu Bristolissa.
 Englanninkielisen version ääninä kuullaan tunnettuja brittinimiä. Mukana ovat muun muassa  Todella upeeta  -sarjasta tuttu  Jennifer Saunders ,  Little Britainissa  esiintynyt  Matt Lucas ,  Kingsman -elokuvasta tuttu  Taron Egerton  sekä  Gone Girl  -elokuvassa näytellyt  Rosamund Pike .
 Muumimammaa näyttelevä Pike tunnustautuu Ylen haastattelussa pitkän linjan muumifaniksi.
 – Vartuin ihastellen muumeja. Itse asiassa aloin yhteen aikaan kutsua äitiäni muumiksi. Tämä oli kyllä hyvin henkilökohtainen paljastus, hyväntuulinen Pike toteaa.
 Muumimammassa kiteytyvät äitiyden parhaat puolet, Pike jatkaa.
 – Se taisi olla aikaani sisäoppilaitoksessa, kun tunsin tarvitsevani Muumimammaa elämääni. Niinpä tein äidistäni muumin.
 Erityisesti Pike vaikuttui muumien filosofisesta puolesta.
 – Muumeissa on totuus. Ne heijastelevat sitä, keitä olemme ihmisinä. Muumien maailma on suvaitsevainen ja ymmärtäväinen, siinä on jotain voimaannuttavaa.
 "Muumeissa tunnistetaan ihminen"
 Muumipeikolle äänensä antanut Taron Egerton tutustui muumeihin vasta uuden sarjan myötä, mutta nyt hän tunnustautuu todelliseksi faniksi.
 – Muumilaakso vetoaa minuun ehkä siksi, koska olen kotoisin maaseudulta. Muumit ovat yhtä luonnon kanssa, ja siinä viattomuudessa on jotain todella rauhoittavaa.
 Muumi-tarinat vetoavat ihmisiin yhä vuosikymmenien jälkeen siksi, että ne ovat syvällisiä, Egerton uskoo.
 – Elämme kyynisessä maailmassa, mutta muumit eivät ole lainkaan kyynisiä. En tarkoita, että he olisivat millään tavalla hidasälyisiä, vaan päinvastoin muumit ovat ajattelevaisia ja kokonaisuudessaan myötämielisiä. Ehkä sillä on jotain tekemistä suosion kanssa.
 Rosamund Pike on saanut huomata, että moniulotteiset tarinat ovat helposti lähestyttäviä.
 – Muumeissa voi yksinkertaisesti ihastua siihen, kuinka he elävät yhteisössä ja ottavat vastaan vieraita. Toisaalta tarinoissa on paljon hienovaraisia sävyjä: epäilyt, epävarmuudet, muutokset, jotka syntyvät vuorovaikutuksesta.
 Yhtäkkiä muumit ovatkin kuin ihmisiä: ajattelemme, murehdimme, mietimme, teemmekö oikein.
 – Luulen, että saamme rauhan tunteen siitä, kun meidät tunnistetaan, Pike toteaa.
 Näyttelijät lupaavat, että tarinoiden henki on tallella
 Muumipeikon ääninäytteleminen oli Egertonille fyysistä hommaa.
 – Voisi kuvitella, että animaatiossa työ ei ole fyysisesti yhtä raskasta kuin tavallinen näytteleminen. Hahmoni on kuitenkin niin energinen, innostunut ja eläväinen, että huomasin, ettei minulla ole helppoa hänen kanssaan, Egerton nauraa.
 – Haastavinta oli irrotella ja lopettaa olemasta niin itsetietoinen, hän jatkaa.
 Pike kertoo ihastuneensa sarjan myötä Muumimammaan entistä syvemmin.
 – Muumimamma aina ajattelee, huolehtii ja yrittää olla huolehtimatta. Hän yrittää olla peloton tyyppi. Näiden kahden tehdyn kauden aikana todella rakastuin häneen. Hän on monimutkainen ja itse asiassa hauska hahmo. Sitä en ennen ollut tajunnut.
 Uuden Muumi-sarjan tekijätiimiin kuuluvat muun muassa  Late Lammasta  tehnyt tuottaja  John Woolley  sekä  Wallace & Gromit  -sarjaa ohjannut  Steve Box .
 – Steve Box on vedenkestävä perfektionisti. Tekijöiden silmissä uusi sarja on paras mahdollinen versio muumeista, Pike lupaa.
 – Tätä on tehty rakkaudella, ja se on uskollinen alkuperäiselle, Egerton komppaa.
 Näyttelijöiden mukaan ei siis pitäisi olla huolta siitä, että uusi sarja tavalla tai toisella pilaisi Muumi-tarinat. Muumien henki on ainakin yritetty säilyttää myös kolmiulotteisessa animaatiossa.
 – Tove Jansson sanoi, ettei muutosta pidä pelätä. Toisaalta olemme mitä olemme, murehdimme muutosta aina enemmän kuin pitäisi, Pike kiteyttää.

Muumimammalle äänensä antanut brittitähti Rosamund Pike Suomessa: "Aloin kutsua äitiäni muumiksi"


Summary: Lennonjohtajat ovat joutuneet työskentelemään ilman palkkaa hallinnon osittaisen sulun takia.

Yhdysvalloissa lentoliikenne on alkanut takkuilla hallinnon rahoituskiistan jatkuessa. Lennot New Yorkin LaGuardian lentokentälle pysäytettiin hetkeksi kokonaan lennonjohtajapulan takia, Yhdysvaltain ilmailuhallinto FAA kertoo  yleisradioyhtiö BBC:n mukaan.
 Uutistoimisto Reutersin ja uutistoimisto AP:n mukaan ilmailuhallinto on tiedottanut, että lentoja lähtee myöhässä. Ilmailuhallinnon mukaan myöhästymiset johtuvat "hienoisesta sairauslomien lisääntymisestä".
 Lennot lähtevät myöhässä ilmailuhallinnon mukaan ainakin New Yorkin ympäristössä sijaitsevien LaGuardian ja Newarkin kentiltä sekä Philadelphian lentokentältä.
 Demokraattipuoluetta edustava New Yorkin kuvernööri  Andrew Cuomo  syyttää lennonjohtajapulasta liittovaltion rahoituskiistaa. Lennonjohtajat ovat työskennelleet kiistan takia ilman palkkaa, ja heitä on jäänyt kotiin tavallista enemmän.
 Yhdysvaltain liittovaltion hallinto on ollut osittain suljettuna jo yli kuukauden rahoituskiistan takia. Sulun aikana monet liittovaltion työntekijät on lomautettu, tai he joutuvat työskentelemään lennonjohtajien tapaan ilman palkkaa.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja kongressin demokraatit eivät ole päässeet sopuun hallinnon rahoituksesta. Trump vaatii rahoitusta Meksikon rajalle rakennettavalle muurille, mihin demokraatit eivät halua suostua.
 Torstaina senaatti äänesti kahdesta ehdotuksesta, jotka olisivat lopettaneet sulun. Molemmat ehdotukset kaatuivat.
 Lue myös:
 Molemmat äänestykset Yhdysvaltain hallinnon sulun avaamiseksi kaatuivat senaatissa
 Muotoiltu uudelleen otsikkoa ja tekstiä 25.1. klo 18.06: FAA ei ottanut kantaa siihen, johtuuko lennonjohtajapula rahoituskiistasta.

Saapuvat lennot New Yorkin LaGuardian kentälle pysäytettiin hetkeksi – lennonjohtajia ei ole tarpeeksi Trumpin ja kongressin rahoituskiistan jatkuessa


Summary: Yle Perjantai keräsi pelileskien tarinoita. Pariterapeutti Pirjo Kiiskilän mukaan ongelma voidaan ratkaista pariterapiassa.

Pariterapeutti  Pirjo Kiiskilä  on huomannut viime vuosina uuden ilmiön vastaanotollaan: parisuhde rakoilee puolison liiallisen videopelaamisen takia.
 – Tämä tuntuu olevan erityisesti nuorten aikuisten ongelma, pari- ja perheterapiaan erikoistunut psykoterapeutti Kiiskilä sanoo.
 Yle Perjantai keräsi pelileskien tarinoita.  Suurin osa tarinoiden lähettäjistä oli päätynyt pelaamisen takia eroon. Jotkut ovat edelleen yhdessä pelaavan puolison kanssa.
 Toimitukseen saapuneissa tarinoissa korostuvat yksinäisyyden ja arvottomuuden tunteet.
 Tiina  kirjoittaa:
 “Koin suunnatonta yksinäisyyttä, vaikka olin naimisissa. Koin itseni rumaksi ja lihavaksi, koska mies näppäili mieluummin konetta, kuin minua.”
 10 vuotta pelileskenä parisuhteessa elänyt  Ella  kirjoittaa masentuneensa, kun puolison pelaaminen hallitsi parisuhdetta:
 “Itkin monet illat saamatonta kosketusta ja läheisyyttä. Kamppailin tietokoneen kanssa huomiosta, ja hyvin usein jäin kakkoseksi.”
 Veera  elää edelleen parisuhteessa, jossa toinen pelaa jatkuvasti:
 “Olisi kiva tulla töistä kotiin, halata ja vaihtaa päivän kuulumiset. Se ei onnistu, koska toinen on läsnä fyysisesti, mutta ei henkisesti. Läheisyys ja etenkin seksi ovat vähentyneet vuosien saatossa todella paljon.”
 Pariterapeuttina yli 10 vuotta työskennelleen  Pirjo Kiiskilän  mukaan on ymmärrettävää, että pelaajan puoliso saattaa tuntea huonommuuden tunteita, vaikka siihen ei olisi mitään syytä.
 Omasta itsekunnioituksesta ja itsetunnosta on syytä pitää kiinni.
 – Kannattaa muistaa, miten paljon itse haluaa panostaa parisuhteeseen ja antaa omaa aikaansa. Toisen toiminta ei vain välttämättä anna siihen mahdollisuutta, Kiiskilä sanoo.
 Välillä pojan isä käy hoitamassa lasta meillä yön yli ja silloinkin mukana on se kirottu Xbox.  Saara
 Arjen pyörittäminen on pelilesken harteilla
 Pariterapeutti Kiiskilän mukaan pelileski-ilmiössä on kyse yhteyden puuttumisesta parisuhteessa. Hänen mukaansa yhteyden katkeaminen ja sitä seuraava erilleen kasvaminen on yksi yleisimmistä syistä parisuhteen ongelmiin.
 Yhteys katkeaa, kun parisuhteessa ei enää jaeta tunnekokemuksia eikä tehdä asioita yhdessä.
 – Pelaaja saattaa jakaa tunteitaan siellä pelissä, eikä enää puolisonsa kanssa, Kiiskilä sanoo.
 Yhdessä tehtävät asiat, kuten aivan tavanomaiset arjen askareet, ovat tärkeitä parisuhteen lujittajia.
 Pelileskien kertomuksissa nousee esille, että pelaavat puolisot eivät osallistu lainkaan tai hyvin vähän perheen arjesta huolehtimiseen.
 Ella kirjoittaa, että vasta itsemurha-ajatukset havahduttivat hänet lähtemään parisuhteesta, jossa hän oli äiti ja huolehtija:
 “Kotiin tullessani oli asuntomme kaaoksessa, toinen tietokoneellaan sen keskellä. Olin äiti ja palvelija, en tyttöystävä. Masennuin. Lopulta löysin itseni ajattelemasta hyppääväni seuraavaksi tulevan metron alle. Silloin tiesin, että nyt on mentävä.”
 Pauliina  kertoo, että hän on jo vuosien ajan huolehtinut kodista ja lapsista. Nykyään hänen miehensä pelaa 8-14 tuntia päivässä, eivätkä he enää kommunikoi keskenään:
 “Väkinäisesti hän suorittaa jotain vanhemman velvollisuuksia, kuten lämmittää valmisruokaa jos olen työmatkalla. Kaikki muu kuin pelaaminen on nimenomaan suorittamista. Ei hän meidän seurastamme nauti.”
 Pirjo Kiiskilän mukaan puolison liiallinen pelaaminen on verrattavissa yksinhuoltajuuteen.
 – Lapset ovat myös tosi herkkiä aistimaan sen, että vanhempi ei ole henkisesti läsnä. Totta kai perhedynamiikka kärsii siitä, Kiiskilä sanoo.
 Julia  erosi puolisostaan, kun heidän lapsensa oli vuoden ikäinen:
 “Välillä pojan isä käy hoitamassa lasta meillä yön yli, ja silloinkin mukana on se kirottu Xbox. Tekisi mieli nakata se parvekkeelta. Inhoan sitä laitetta."
 Pariterapeutti Pirjo Kiiskilän mukaan terapia nopeuttaa yhteyden uudelleen luomista parisuhteessa.
 Pelaamiseen pitää puuttua varhain
 Pelaaminen voi olla pelaajalle harmiton harrastus ja sosiaalista viihdettä. Tällöin se ei pariterapeutti Pirjo Kiiskilän mukaan rajoita muuta elämää, eikä siihen liity pakonomaisia piirteitä.
 Pelaaminen voi myös alkaa hallita elämää, jolloin pelaaja tarvitsee tukea riippuvuuden kuriin saamiseksi.
 Jos kumppani kokee pelaamisen rajoittavan ja haittaavan parisuhde-elämää, siitä on paikallaan keskustella ensin parisuhteen sisällä.
 Asia kannattaa tuoda esille mahdollisimman aikaisessa vaiheessa.
 Kiiskilä saa paljon yhteydenottoja ihmisiltä, joilta on rakentavan keskustelun taito kadoksissa. Yleensä Kiiskilä neuvoo käymään keskustelun jossain muualla kuin kotona, esimerkiksi kahvilassa.
 – Jos on vaara, että tunteet kuumenevat, on hyvä olla muualla kuin kotona. Ja varsinkin silloin, jos koti on myös se pelinäyttämö, Kiiskilä neuvoo.
 Pauliina  kirjoittaa, että hän on yrittänyt puhua pelaavalle puolisolleen:
 “Yritin jutella nätisti ja/tai huutaa pää punasena, mikään ei auttanut. Mies uhriutui, koska “en hyväksy häntä sellaisena kun hän on”. “
 Veera kirjoittaa, että hän on ehdottanut kumppanilleen ulkopuolista apua, mutta mies ei ole innostunut asiasta:
 “Olemme yrittäneet keskustella asiasta monesti, mutta meidän on vaikea ymmärtää toisiamme tässä asiassa.”
 Pirjo Kiiskilän mukaan pariterapia voi nopeuttaa yhteyden uudelleen rakentamista ja sitä, että suhde saadaan nopeammin takaisin toimivaksi.
 Tämä edellyttää kuitenkin sitä, että pelaaja itse tunnistaa ja tunnustaa ongelman.
 – Pelaajan on myös oltava motivoitunut, valmis, halukas ja kykenevä muuttamaan toimintaansa esimerkiksi keskustelujen pohjalta, Kiiskilä sanoo.
 Pelaajan kumppani joutuu miettimään, onko hänelle tilaa tässä suhteessa ja haluaako hän tällaista suhdetta.  Pirjo Kiiskilä
 Mikäli pelaamisen vähentäminen ei onnistu, pelaajan voi olla hyvä hakeutua myös yksilöterapiaan.
 – Minulla käy pariterapiassa ihmisiä, joista toinen käy yksilöterapiassa samaan aikaan. Se ei ole nykyään enää yhtään kummallista, Kiiskilä sanoo.
 Jos pelaaja ei ole valmis muuttamaan toimintaansa yksin tai tuen kanssa, tilanne on Kiiskilä mukaan hankala.
 – Tällöin pelaajan kumppani joutuu miettimään, onko hänelle tilaa tässä suhteessa ja haluaako hän tällaista suhdetta, Kiiskilä sanoo.
 Nimimerkki  veteraanipelileski93  kirjoittaa, että pelileskenä oleminen on käynyt hänellä kahdeksan vuoden suhteen aikana jo arjeksi.
 Hän on valinnut jäädä suhteeseen, ja kertoo olevansa siihen tyytyväinen, vaikka tietokone on edelleen suhteen kolmantena osapuolena mukana.
 “Joskus saan odotella parhaillaan kaksi tuntia, että kumppani saa ''hommat hoidettua'' ja pääsemme lähtemään yhdessä kauppaan. Asioista puhuminen suoraan on kuitenkin auttanut meitä molempia ja kummatkin pyrkivät tekemään oman osansa kotitöissä.”
 Suomen mielenterveysseuran kriisipuhelin päivystää vuoden jokainen päivä ja yö numerossa 010 195 202 arkisin klo 09.00–07.00 ja viikonloppuisin ja juhlapyhinä klo 15.00–07.00.
 Kriisipuhelimeen voi soittaa nimettömänä ja luottamuksellisesti. Puhelimessa vastaavat kriisityön ammattilaiset sekä koulutetut vapaaehtoiset ympäri Suomea.
 Yle Perjantai  käsittelee pelaamista 25.1. Vieraina virtuaalivihollisia estotta tappava eläkeläinen Ulla ”General Ulla” Ström, toimittaja Hanna ”Simspyöveli” Hantula ja pelitutkija Mikko ”manatic” Meriläinen.  Perjantai-dokkari: Tuhkan lapset .
 Lue myös:
 Mulla on peli kesken
 Väitöstutkimus: Parisuhdeterapia saa puolisoiden hermostot samalle aaltopituudelle
 Tietokone- ja konsolipelaajat saavat ensimmäistä kertaa vertaistukea peliongelmiin: "Me ei olla tuputettu sitä, että sä pelaat liikaa"

Liiallinen pelaaminen hajottaa nuorten aikuisten parisuhteita: “Kamppailin tietokoneen kanssa huomiosta, ja hyvin usein jäin kakkoseksi”


Summary: Sään viileneminen ja tyyneys ovat vauhdittaneet uuden jään muodostumista Merenkurkussa, ja näkymät ovatkin paikoin henkeäsalpaavat.

Vaikka jäätalvi onkin ollut Merenkurkussa normaaliaikataulusta myöhässä, ovat kovat pakkaset saaneet myös ulkosaariston vetäytymään pikkuhiljaa jääpeitteeseen.
 Sohjoinen lauttameri alkaa muodostua kiinteäksi jääksi nopeasti, kunhan sää on riittävän kylmä ja tyyni Antti Haavisto/Yle
 Kun vesi saavuttaa jäätymispisteensa, se muuttaa olomuotoaan ja kiteytyy eli jäätyy, kerrotaan  Ilmatieteen laitoksen verkkosivuilla . Jään tiheys on pienempi kuin veden, ja siksi jää kelluu. Aluksi jääkiteet ovat vedessä vapaina, mutta vettä kevyempinä ne nousevat pintaan, missä ne vähitellen kerääntyvät yhteen ja kiinnittyvät toisiinsa.
 Taivaanrannassa näkyvät saderintamat laveeraavat horisonttiin hienoja tasoja Antti Haavisto/Yle
 Mistään massiivisesta kiintojäästä ei ole vielä kyse, vaan isoilla merenselillä ajelehtineista lautoista, jotka liimautuvat nyt kiinni uuteen pakkasen muodostamaan jäähän. Jäätyessä veden pintaan muodostuu yhtenäinen ohut jääpeite, riite. Riitteen muodostumisen jälkeen kiteet kasvavat vain alaspäin ja jääpeite paksuuntuu.
 Karikoiden päälle kohoaa usein ahtojääröykkiöitä, jotka voivat hyvinä jäätalvina olla useiden metrien korkuisia  Antti Haavisto/Yle
 Mustasaaren Södra Vallgrundin edustalla kiinteämpi jää ulottui vielä alkuviikosta vain reilun kilometrin päähän rannasta, jonka jälkeen avautuvat isot ulapat olivat vielä auki. Nyt nämäkin isot selät alkavat saada ohutta kiinteää jäätä päälleen.
 Tummat laikut jäässä ovat yleensä varma heikon jään merkki Antti Haavisto/Yle
 Kun jää muodostuu suoraan vedestä, se on kirkasta teräsjäätä. Sään raju viileneminen ja tyyni sää ovat edistäneet uuden jään muodostumista, mikä on monelle luonnossa liikkujalle upea elämys.
 Jäätymisvaiheessa oleva meri tarjoaa monenlaisia muotoja ja värejä  Antti Haavisto/Yle
 Varsinkin aurinkoisella säällä ahtojääröykkiöt kylpevät upeissa sinisen sävyisissä väreissä Antti Haavisto/Yle
 Nämä kuvat on otettu noin kilometrin päässä Södra Vallgrundin Bulleråsista sijaitsevalta Västra Kalvholmsgrundin saarelta, jonka edestä aukeavat isot jäälakeudet ovat lähteneet jäätymään vasta muutamia päiviä sitten. Tämän jälkeen jään päälle satanut eristävä lumi hidastaa jään vahvistumista, ja haittaa tietysti myös jään värin ja pinnan laadun tarkkailua.
 Aava ja värikäs jäälakeus hurmaa monet luonnossa liikkujat Antti Haavisto/Yle

Henkeäsalpaavat kuvat jäälakeuksilta: Tältä näyttää uuden jään muodostuminen Merenkurkun ulkosaaristossa


Summary: Airiston Helmen taustalla oleva venäläinen liikemies vaatii yhä yli kolmen miljoonan euron palauttamista. Poliisi ei ole vielä puhuttanut miestä hänen toiveestaan huolimatta.

Keskusrikospoliisi saanee pitää  Airiston Helmen suuretsinnässä  takavarikoidut 3,5 miljoonaa euroa käteistä rahaa vielä jopa vuoden ajan.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeus on jatkanut syytteen nostamisen määräpäivää ja takavarikkoa ensi vuoden tammikuun loppupuolelle asti.
 Airiston Helmen taustalla oleva  venäläinen liikemies  on valittanut käräjäoikeuden takavarikkopäätöksestä hovioikeuteen. Valitus siirtyy hovioikeuden käsiteltäväksi helmikuun alussa,
 Jatkoaikaa takavarikolle ja syytteen nostamiselle haki keskusrikospoliisi.
 Se antaa meille työrauhaa, että saatiin yhdellä kertaa tämä vuosi.  Tomi Taskila
 Tutkinnanjohtajana toimiva KRP:n rikostarkastaja  Tomi Taskila  on tyytyväinen käräjäoikeuden ratkaisuun.
 – Se antaa meille hieman työrauhaa, että saatiin yhdellä kertaa tämä vuosi.
 Hän uskoo, että takavarikko jatkuu, vaikka hovioikeus ottaisi valituksen käsittelyyn.
 Jos hovioikeus ei muuta käräjäoikeuden päätöstä, epäilty voi kuitenkin kahden kuukauden välein vaatia käräjäoikeutta arvioimaan, onko takavarikointi kohtuutonta, sanoo Taskila.
 Kari Uoti: Takavarikko pitäisi kumota
 Venäläisen liikemiehen avustaja oikeustieteen tohtori  Kari Uoti  sanoo, että käräjäoikeuden päätökselle ei ole perusteita.
 – Takavarikko pitäisi kumota sen takia, että poliisilla ei ole syytä epäillä, että tässä olisi kyse rahapesusta. Syytä epäillä kynnys ei meidän käsityksemme mukaan ylity. Se on ydin tässä asiassa.
 Uoti arvioi, että valituksen käsittely hovioikeudessa etenee nopeasti.
 Rikosepäily aiheuttaa suurta vahinkoa.  Kari Uoti
 Hän sanoo ymmärtävänsä, että selvitetään, onko palkkoja mahdollisesti maksettu pimeästi. Rahanpesuepäilyjä hän ihmettelee.
 – Tässä aiheutuu paljon isompi vahinko kuin näiden takavarikoitujen rahojen määrä sillä, että tutkintaan perusteettomasti asiaa, jota ei ole olemassa. Rikosepäily, varsinkin kun se on uutisoitu näin laajasti ympäri maailmaa, aiheuttaa suurta vahinkoa.
 KRP ei kommentoi liikemiehen kuulemista
 Poliisi ei ole vielä kuullut yrityksen taustalla olevaa venäläistä liikemiestä. Uotin mukaan hänen päämiehensä on valmis tulemaan kuultavaksi heti kun pyydetään.
 – Olemme kyllä kysyneet poliisilta, koska haluavat kuulla. Vielä ei kuulemma ole se aika. Ovat antaneet sellaisen aikataulun, että kesään mennessä tai kesän korvalla voisi olla se aika.
 – Hän haluaisi selvittää tämän asian mahdollisimman nopeasti, koska hänellä ei ole mitään piiloteltavaa.
 Tutkinnanjohtaja Tomi Taskila ei halua kommentoida liikemiehen kuulemista.
 Tutkinnanjohtaja Tomi Taskila keskusrikospoliisista sanoo, että Airiston Helmeen liittyvät veropetosepäilyt ovat vahvalla pohjalla. Yle
 Keskusrikospoliisi jatkaa tutkintaa kaiken aikaa muun muassa selvittämällä takavarikoiduista laitteista löytyviä tietoja, joita on usealla eri kielellä.
 Taskila arvioi, että tärkeäksi luokitellusta materiaalista suurempi osa on vielä tutkimatta. Suuretsinnässä takavarikoituja laitteita palautetaan sitä mukaa kun tarvittavat tiedot on kopioitu.
 Joistakin maista keskusrikospoliisi on jo saanut vastauksia oikeusapupyyntöihin, osasta ei. Tietojen valtavan määrän vuoksi tehdään myös uusia oikeusapupyyntöjä. Tietojen saaminen ulkomailta on Taskilan mukaan varsin hidasta.
 Intressi on selvittää rahavirta siellä taustalla.  Tomi Taskila
 – Intressi on selvittää rahavirta siellä taustalla, löytyykö rikosta vai ei. Voihan se tulos olla sekin, että se on laillista rahaa. Mutta näkemys on, että kyllä siihen jotakin rikoksia liittyy, mutta ne ovat selkeästi Suomen ulkopuolella.
 Verotarkastuksen arvioidaan valmistuvan alkukesällä. Silloin selviää, mitä verottajan mielestä on tapahtunut.
 – Sitten minun mielestäni ollaan tietynlaisessa vedenjakajatilanteessa. On löytynyt tai ei ole löytynyt esirikosta ja pitää ruveta ratkomaan se, miten halutaan juttua viedä eteenpäin.
 Taskilan mukaan yhtiön toimintaan liittyvät veropetosepäilyt ovat varsin vahvalla pohjalla ja takavarikoiduilla rahoilla turvataan vältetyt verot.
 Toinen vangituista vapaaksi helmikuussa?
 Yrityksen palveluksessa Suomessa työskennellyt  venäläinen mies  on yhä vangittuna. Törkeästä veropetoksesta epäilty mies on ollut tutkintavankeudessa syyskuun lopulta lähtien.
 Poliisi haluaa pitää venäläismiehen tutkintavankeudessa vähintäänkin helmikuun loppuun asti.
 – Voi tulla kiire saada kaikki tiedot esitettyä ja kuultua, lähinnä sen vuoksi, että koko ajan tulee uutta tietoa lisää. Laajasta ja pitkästä toiminnasta on kyse, joten meillä on paljon kysyttävää häneltä, sanoo Taskila.
 Venäläismiehen avustajan, asianajaja  Tuomas Sunnarin  mukaan miestä on kuulusteltu säännöllisesti. Sunnarin mielestä on selvää, että mies tulisi vapauttaa viimeistään helmikuun lopussa, johon mennessä syytteet olisi pitänyt alunperin nostaa.
 Helmikuun loppu on ehdoton takaraja.  Tuomas Sunnari
 – Mahdollisesti jo sitä ennen pyydämme tuomioistuimelta, että vangitsemista ei enää jatkettaisi. Mutta helmikuun loppu on ehdoton takaraja.
 Toinen vangituista,  virolainen mies  päästettiin  vapaaalle tutkintavankeudesta  joulukuussa. Häntä epäillään avunannosta törkeään veropetokseen.
 Poliisi teki Turun saaristossa ja Varsinais-Suomessa syyskuussa 2018 jättimäisen kotietsinnän pariinkymmeneen Airiston Helmen omistuksessa olevaan kiinteistöön. Etsinnöissä avustivat Rajavartiolaitos ja Puolustusvoimat.
 Keskusrikospoliisi aloitti talousrikosepäilyjen tutkimisen  verottajan kanssa  vuosi sitten. Rikosepäilyt laajenivat myös rahanpesuun. KRP epäilee, että jossakin toisessa maassa rikollisilla keinoilla hankittua  rahaa on pesty  Suomessa.
 Lue myös:
 Airiston Helmen suuretsintä ei ollut laiton – käräjäoikeus hylkäsi venäläisen liikemiehen vaatimuksen ja jätti kohuyhtiön vaateet tutkimatta
 Airiston Helmen takavarikko jatkuu kahta sormusta lukuun ottamatta
 Airiston Helmi -vyyhdissä epäiltyjen tutkintavankeus jatkuu – Poliisin takavarikoimia miljoonia vaaditaan takaisin   Airiston Helmeä pyörittävät nyt uudet miehet: Hallituksessa istuvat suomalainen eläkeläinen ja latvialainen jääkiekkoilija – ja lakiasioita hoitaa Kari Uoti
 Analyysi: Mihin Paraisilla tarvittiin kommandopipoja ja konepistooleita? Airiston Helmi on ainakin viidestä syystä epätavallinen talousrikostutkinta
 Airiston Helmen kiinteistökauppojen miljoonat tulivat veroparatiisista – ostaja ja myyjä olivat sama taho
 Keskusrikospoliisi löysi viikonlopun suuroperaatiossa yhteensä 7 kassakaappia – 3 miljoonaa käteistä oli neljässä kassakaapissa
 Saaristotilalle saapui 9 vuotta sitten ostaja, joka kehui kirkasta hanavettä ja pyysi myyjiä leipomaan limppua – tällainen on mies Airiston Helmen takana

Airiston Helmeltä takavarikoidut miljoonat pysyvät poliisin hallussa jopa ensi vuoteen – Venäläinen liikemies vaatii rahoja takaisin ja haluaa puhua poliisille


Valtakunnansyyttäjäviraston päätöksen mukaan poliisi sai takavarikoida natsiliput Pohjoismaisen vastarintaliikkeen mielenosoituksessa itsenäisyyspäivänä Helsingissä, kertoo  Helsingin Sanomat .
 Perjantaina annetun päätöksen mukaan kyseessä ei ollut virkavelvollisuuden rikkominen eikä poliisin toiminnasta tule esitutkintaa.
 Aiemmin eduskunnan oikeusasiamies ja oikeuskansleri päättivät, etteivät ne tutki samasta asiasta jätettyjä kanteluita.
 Lue myös:
 Poliisin natsilipputakavarikko itsenäisyyspäivänä poikinut kanteluita – "Ylitti toimivaltansa"

HS: Poliisi sai takavarikoida hakaristiliput – asiasta ei tule esitutkintaa


Summary: Pinja Nahkala on ollut yrittäjänä vasta muutaman kuukauden. Hän pelkää sitä, ettei mikään vielä pelota.

Tästä on kyse Pinja Nahkala alkoi yrittäjäksi 20-vuotiaana. Nahkala omistaa Sillä Chic -alusvaateliikkeen Kajaanin keskustassa. Yrittäjät stressaavat usein töitä vapaa-ajalla, mutta Nahkala jättää työt aina työpaikalle.
 21-vuotias  Pinja Nahkala  ei ikätovereidensa tavoin käy koulua tai pätkätöissä, vaan pyörittää omaa alusvaateliikettä.
 Nahkalan yrittäjäpolku alkoi puhelinsoitosta. Nahkalan äiti kertoi Kajaanin keskustassa sijaitsevan Sillä Chic -alusvaateliikkeen olevan myynnissä.
 Vanhempien ja ystävien vankkumattoman tuen ansiosta suuri päätös oli helppo tehdä nopeasti.
 – Meni parisen minuuttia ja olin jo juoksemassa kaupalle jututtamaan vanhaa kauppiasta. Sanoin, että minä tulen tänne yrittäjäksi.
 Yrittäjäperheen lapselle ajatus yrittäjyydestä on kasvanut hiljalleen, eikä hyppy pelottanut tai ahdistanut lainkaan. Nahkala kertoo haaveilleensa vaatealan yrittäjän urasta jo pitkään ja asiasta on puhuttu avoimesti kotona vanhempien kanssa.
 Koulutukseltaan Nahkala on stylisti, pukeutumisneuvoja ja muotialan asiakaspalvelija. Kajaanin Ammattiopistossa opiskellut Nahkala sai oppia yrittäjyyteen jo koulussa.
 – Opiskelin, miten yritys perustetaan, ja mitä kaikkea yrittämiseen kuuluu.
 Pelottaa melkein jo se, että ei oikeasti pelota ollenkaan.  Pinja Nahkala
 Nahkala on ihminen, joka ajattelee ongelmatkin positiivisesti. Jos haasteita ilmenee, hän ei hätkähdä vaan tarttuu toimeen ja kysyy apua.
 Nahkala ei siis juuri jahkaile. Puoli vuotta yrittäjäuran jälkeen hän on laajentamassa toimintaansa suurempiin liiketiloihin.
 – Pelottaa melkein jo se, että ei oikeasti pelota ollenkaan, Nahkala sanoo.
 "Teen sen huomenna"
 Nahkala aloittaa aamunsa lukemalla sähköpostit ja suunnittelemalla yrityksen somemarkkinointia. Päivä kuluu asiakkaita palvellessa. Asiakaspalvelu onkin Nahkalan työn suola ja sokeri
 – Minusta on kivaa olla toisille iloksi ja avuksi, Nahkala sanoo ja väläyttää iloista hymyä.
 Pinja Nahkalan työssä asiakaspalvelu on pääroolissa.  Mimmi Nietula / Yle
 Kun liikkeen valot on sammutettu ja ovi lukittu, jäävät työasiat liikkeeseen. Kahdeksan tuntinen työpäivä riittää töille, ja vapaa-aika kuluu ystävien, koirien ja perheen kanssa. Raskaastakin työpäivästä pääsee yli lähtemällä lenkille tai kuntosalille.
 – Joskus tulee olo, että olen unohtanut jotain tai keksin illalla uuden somemarkkinointi-idean. Silloin ajattelen, että teen sen huomenna. Harvoin sille kotona voi mitään, Nahkala toteaa rennosti.
 Aivan täysin ilman stressiä Nahkalakaan ei pysty elämään, mutta työasioita ei vatvota turhaan.
 – Olen varmaan oppinut tämän vanhemmiltani: meillä on kotona aina ajateltu, että työt jäävät työpaikalle. Jotkut asiat tietenkin stressaavat, mutta kun ajattelee järjellä, työasiat eivät syö vapaa-aikaa, Nahkala sanoo.
 Kouluaikoinakaan ei stressattu turhista, koska asiat hoidettiin ajallaan ja tunnollisesti.
 – Jos tulee ongelma, hoidan sen heti alta pois, muuten se alkaa vaivaamaan. Kun hoitaa asiat huolella, säästyy turhalta stressiltä.
 Nahkala siis poikkeaa massasta ja onnistuu siinä, missä monet konkariyrittäjät eivät.
 Ongelmat eivät ratkea väsyneenä
 Töiden vieminen kotiin on yrittäjien keskuudessa yleistä.
 – Moni yrittäjä ei erota työtä ja vapaa-aikaa toisistaan ja välillä vähintäänkin aivot on koko ajan työasioissa. Jos väsyneenä lähtee ratkomaan haastetta, se tuntuu helposti ainakin kaksinkertaiselta, sanoo stressin ja palautumisen asiantuntija, psykologi  Satu Kettunen.
 Kettunen neuvoo, että olisi hyvä aina nukkua yön yli ja ratkaista ongelma vasta virkeänä. Kun työtä ja vapaa-aikaa ei erota toisistaan, keho ja ja aivot kuormittuvat, vaikka työ olisi itsessään mukavaa.
 – Jos jatkuvasti miettii ongelmanratkaisua, se virittää kehoa. Ja jos keho on virittyneessä tilassa 3–4 tuntia ennen nukkumaan menoa, se vaikuttaa myös uneen, eikä unien alkutunteina tapahdu tärkeää palautumista, Kettunen kertoo.
 Monen yrittäjän, ja myös monen palkansaajan, kokemasta ongelmasta voi kuitenkin päästä eroon. Se vaatii vain päätöksen.
 – Itsekin olen yrittäjänä tehnyt sen päätöksen, että nyt en mieti tätä ja keskityn selvästi myönteisiin asioihin, jotka eivät kuormita, Kettunen sanoo.
 Alusvaatteita on vaikea ostaa netissä, mikä saattaa olla kivijalkaliikkeen pelastus. Mimmi Nietula / Yle
 Pinja Nahkalan kaltaisia nuoria yrittäjiä todella tarvitaan, sillä Kainuun Yrittäjien toimitusjohtajan  Anu Tervosen  mukaan Kainuussa noin kolmasosa yrityksistä kaipaa jatkajaa seuraavan viiden vuoden kuluttua. Hyvin tuottavan yrityksen kanssa yrityskaupat yleensä menevät sujuvasti.
 – Yleisin ongelma yrityskaupoissa on, että yrittäjä herää asiaan liian myöhään. Pitäisi muistaa, että oikean ostajan löytäminen voi kestää vuosia, kertoo Tervonen.
 Persoona peliin somessa
 Pinja Nahkala palvelee asiakkaita aina suuri hymy kasvoillaan. Nahkala nauttii työstään joka päivä ja haluaa näyttää sen myös muille.
 – Persoonana olen tosi ulospäinsuuntautunut ja energinen.
 Hän on tuonut persoonansa esille myös yrityksen sosiaalisessa mediassa. Nahkala uskoo, että perinteinen kivijalkaliike tarvitsee somen tuekseen.
 – Se on iso osa arkipäivää ja ihan äärimmäisen hyvä tapa saada yhteyttä ihmisiin.
 Kivijalkamyymälöiden katoamisesta on  huhuiltu jo pitkään , mutta Nahkala ei usko vanhanaikaisen asiakaspalvelukulttuurin kuolemaan.
 – Minusta tuntuu, että kivijalkaliikkeet ovat nouseva trendi. Varsinkin alusvaateliikkeissä. joiden tuotteita on tosi vaikea myydä netissä, kaivataan sitä asiakaspalvelijaa. Hyvällä somemarkkinoinnilla kivijalkaliikkeitä saa nostettua sieltä pohjalta, johon nyt on vähän vajottu, Nahkala sanoo.

Parikymppinen yrittäjä Pinja Nahkala onnistuu siinä, missä monet konkarit eivät – työt jäävät työpaikalle


Summary: Pelistriimaaja tarjoaa katsojilleen viihdettä ja seuraa.

Suomen elektronisen urheilun liitto (SEUL)

Tästä on kyse Oman pelaamisen suoratoisto katsojille on suosittua. Striimaaminen on kasvava viihdemuoto, jossa urheiluseuratkin haluavat olla mukana. Striimaajat tekevät lähetyksiään usein harrastuksena.
 Yksiön olohuoneen nurkassa on  Mari Javanaisen  yksi työpisteistä. Tietokoneen, kahden näytön, kameran ja mikrofonin edessä lappeenrantalainen opiskelija pelaa tietokoneellaan taistelupeli Overwatchia. Katsojat seuraavat tiiviisti pelitapahtumia sekä keskustelevat Javanaisen kanssa. Katsojille välittyy myös suoraa videokuvaa naisen kasvoista. Tänään puheissa vilahtelevat muun muassa kova pakkanen ja lumen paljous.
 Javanainen tervehtii iloisesti kaikki paikalle saapuneet katsojat. Pian Sulo-kissa hypähtää tietokonepöydälle ja pääsee jälleen mukaan suoraan lähetykseen.
 Tämä on jatkuvasti yleistyvää striimaamista. Suomen elektronisen urheilun liiton hallituksen puheenjohtaja  Joonas Kapiainen  naurahtaa kysymykselle suomalaisten striimajien määrästä. Niitä voi vain arvailla. Aktiivisia striimaajia Suomessa on kuitenkin useita satoja.
 Kapiainen ei luokittele kaikkea pelistriimaamista osaksi e-urheilua, vaan sanoo sen olevan yksi erittäin suosittu viihdemedian muoto. Striimaajat ovat usein tavallisia harrastelijoita, mutta silti heidän pelaamisensa katsomisesta ollaan valmiita maksamaan. Rahalla saa viihdettä.
 Javanainen aloitti striimamisen pari vuotta sitten, koska etsi itselleen uusia pelikavereita.  Mikko Savolainen / Yle
 Pesäpalloseuran ensimmäinen striimaaja
 Imatralaisella pesäpalloseura IPV:llä ja Lappeenrannan-Lahden teknillisellä yliopistolla LUTilla on oma elektronisen urheilun joukkue Trailblazers. Joukkue kiinnitti ensimmäiseksi striimaajakseen 25-vuotiaan lappeenrantalaisen Mari Javanaisen. Hän striimaa pelaamistaan nimimerkillä maerikaroliina Twitch.tv:ssä.
 Javanainen opiskelee ja käy sen ohessa töissä. Striimejä hän tekee silloin, kun siihen on aikaa. Vakituisia tilaajia hänellä on joitakin kymmeniä.
 Sopimus superpesisseura IPV:n ja LUTin kanssa palvelee molempia osapuolia. IPV:ssä tiedostettiin, että pelistriimaaminen kasvattaa suosiotaan jatkuvasti, eivätkä he halunneet jäädä trendin ulkopuolelle.
 – Striimaajien seuraajamäärät kasvavat jatkuvasti. Marin kautta meidän Trailblazersin grafiikka näkyy hänen kanavallaan Twitchissä ja somessa, kuvailee IPV:n myynti- ja markkinointipäällikkö  Mikko Pehkonen .
 Suomen elektronisen urheilun liiton hallituksen puheenjohtaja Joonas Kapiainen kuvailee Twitch.tv:tä ehdottomasti suurimmaksi livepelaamisen suoratoistopalveluksi. Sillä on maailmassa vuosittain yli kaksi sataa miljoonaa katsojaa.
 Striimaaja valikoitui Trailblazers-joukkueeseen osin sattumalta.
 – Saimme vinkin, että tällainen striimaaja on olemassa. Ehdottomia hyviä puolia on se, että hän asuu täällä meidän alueella ja myös se, että hän on nainen. E-urheilujoukkueemme on rakennettu jätkien ympärille, ja me halusimme tuoda esiin sen, että naisetkin pelaavat, kertoo Pehkonen.
 Muutakin kuin pelaamista
 Pelistriimi tehdään omalta tietokoneelta tai kännykältä, ja se lähetetään katsojille suoratoistopalvelun kautta. Javanainen ei nykyisin enää striimaa pelkästään tietokonepelaamistaan.
 – Olen tehnyt striimiä kun kokkailen ja puhelimella ulkoa. Kerran tein koko vuorokauden mittaisen striimin, se oli aika rankkaa, naurahtaa nainen.
 IPV:n Mikko Pehkosen mielestä striimajien tarkoitus onkin tarjota katsojille jotakin muuta kuin kilpapelaamista.
 – Hupia ja viihdettä. Haluamme olla mukana tässäkin pelaamisen puolessa.
 Javanainen kuvaileekin striimajapersoonaansa ennen kaikkea hauskaksi ja viihdyttäväksi.
 – En ole mitenkään kovin hyvä pelaaja, siksi se hauskuus luodaan katsojille muuten, paljon esimerkiksi juttelemme chatissa.
 Mikko Savolainen / Yle
 Palkkiot menevät välineistöön
 Lappeenrantalainen Javanainen on pelannut yli puolet elämästään. 10-vuotiaana alkanut konsolipelaaminen on sittemmin vaihtunut tietokonepeleihin.
 Peliensä striimaamisen hän aloitii pari vuotta sitten. Motiivina ei ollut silloin nousta tunnetuksi striimaajaksi, vaan saada sitä kautta lisää pelikavereita. Näin kävikin. Javanainen pääsi nopeasti mukaan suomalaisiin striimiporukoihin ja sai apua sekä vinkkejä omiin lähetyksiinsä.
 Kalusto oli vielä tuolloin huomattavasti vaatimattomampi kuin nyt.
 – Kun aloitin, minulla oli vain läppäri. Paremmat kamerat ja useampi näyttö kyllä helpottaa striimaamista.
 Vastikään tehdystä sopimuksesta Trailblazersin kanssa striimaaja ei saa varsinaista palkkaa, mutta joukkue maksaa esimerkiksi hänen matkojaan ja majoituksiaan erilaisiin pelitapahtumiin.
 Pieni osa suomalaisista striimaajista pystyy jo elättämään itsensä striimaamisella. Suoratoistopalvelun maksamat korvaukset riippuvat siitä, kuinka paljon striimaajalla on kanavan tilaajia sekä kuinka paljon katsojat antavat hänelle ylimääräistä rahalahjoituksia. Tähän saakka Javanaisen saamat tulot ovat menneet välineistöön.
 – Twitch kerryttää sitä palkkiosummaa aina sataan dollariin saakka ja sitten maksaa sen. Aina silloin tällöin saa niillä rahoilla ostettua jotakin uutta striimiä varten.

Iso SM-seura lähti markkinoinnissaan aivan uudelle tielle – hankki striimaajan, joka ei saa striimata urheilua


Summary: Suomimetalli menestyy ulkomailla, mutta myös suomenkielisellä metallilla on runsaasti kuuntelijoita maailmalla. Esimerkiksi Turmion Kätilöiden Spotify-kuuntelijoista jo puolet on ulkomaalaisia.

Kun meksikolainen, Saltillon kaupungissa asuva  Mike Castro  innostui kuopiolaisesta Turmion Kätilöistä, oli yhtyeen koko tuotannon hankkiminen kaukaa Suomesta itsestäänselvää hänelle.
 – Minulle on tärkeää saada myös CD-versio musiikista, jota bändit tekevät. Tietysti Spotifyn tai Applen tarjoama musiikki on myös hyvä juttu. Muutoin olisi vaikeaa löytää tämmöistä musiikkia, Castro viestittää.
 Yllättävä verkkokauppatilaus toi kuitenkin suomenkielistä industrial metallia tekevälle bändille pulmia. Laulaja  Petja "MC Raaka Pee" Turusen  mukaan lähetyksen postittaminen maailman toiselle laidalle ei ollut se helpoin homma.
 – Aika vaikeaa on saada niin kauas lähetettyä sellaista pakettia, ettei se maksaisi älyttömiä ja menisi perille järkevässä ajassa, nauraa Turunen.
 Saltillo on yksi Väli-Amerikan kaupungeista, missä Turmion Kätilöitä kuunnellaan paljon. Spotifyn kuuntelukaupungeista kahdeksan ensimmäistä on suomalaisia, mutta jo yhdeksäntenä tulee Meksiko City. Kuudentenatoista, Kajaanin ja Mikkelin välissä on Etelä-Amerikassa sijaitseva Chilen Santiago.
 Turusen mukaan jo puolet suoratoistopalvelussa yhtyeen musiikkia kuuntelevista on ulkomaalaisia. Kiinnostus ulkomailla näkyy myös Facebookissa.
 – Viimeisen 5–7 vuoden aikana suosio ulkomailla on selvästi kasvanut. Sana on lähtenyt kiirimään ja moni on löytänyt meidät joko suoratoistopalveluiden tai kavereiden kautta, kertoo Turunen.
 Samantyyppistä tarinaa pystyy kertomaan joukko muitakin suomenkielistä metallimusiikkia tekevistä bändeistä.
 – Useiden suomenkielisten metallibändien tekijänoikeustulot ovat olleet nousujohteisia muutaman viime vuoden ajan joten se toki myös kertoo lisääntyneistä kuuntelu- ja keikkamääristä. Suunta on siis positiivinen, tiivistää asiakassuhdepäällikkö  Aino Järventaus  Teostosta.
 Vakiintunut fanikunta tietyissä maissa
 Suomalaisen metallimusiikin  menestystarina ulkomailla  tiedetään hyvin. Viime vuonna maailmalla kiersivät ahkerasti muun muassa Nightwish, Apocalyptica ja Amorphis.
 Englanninkielisten metallibändien vanavedessä myös muutamat suomenkieliset yhtyeet ovat luoneet uraa rajojen ulkopuolella.
 – Suomenkielisen metallin suosio maailmalla ei ole kuitenkaan ollut yhtä suurta. On huomattavissa, että ne maat, joissa englanninkielinen metalli myy, ovat usein samoja, jossa myös suomenkieliselle metallimusiikille on enemmän kysyntää, kertoo Teoston Järventaus.
 Lahtelainen Korpiklaani on suosittu esimerkiksi Japanissa. Suvi Rajala
 Useilla yhtyeillä on jo hyvin vakiintunutta fanikuntaa esimerkiksi Pohjoismaissa, Saksassa, Japanissa ja jopa Meksikossa. Järventauksen mukaan muun muassa Korpiklaani ja Stam1na ovat keikkailleet paljon ulkomailla.
 – Viimeisimpänä uutisena Turmion Kätilöiden kiertue Beast In Blackin kanssa Euroopassa keväällä 2019, iloitsee Järventaus.
 Music Finlandin pop- ja rockmusiikin vientipäällikkö  Niko Kankaan  mukaan esimerkiksi suomenkielisiä black metal -bändejä on aina löytynyt suhteellisen paljon. Näistä esimerkeiksi hän mainitsee Ajattaran, Hornan, Paaran ja Havukruunun.
 – Suomalainen metalli on maailmalla erittäin arvostettua. Metallin alagenret ovat vahvoja ja heillä on vakiintuneet kannattajakuntansa ulkomailla. Suomenkielisiä metallibändejä on maailmalla yllättävän paljon, kun niitä alkaa listaamaan, Kangas sanoo.
 En näe esteitä suomenkielisen metallin menestymiselle maailmalla.  Aino Järventaus
 Ulkomailla suomenkieliset yhtyeet löydetään useimmiten striimauspalveluista tai puskaradion kautta. Näin kävi yli kymmenen vuotta sitten myös Mike Castrolle, joka tykästyi bändin energiaan, musiikkiin ja siihen, miltä he näyttävät.
 Heviä tutkinut akatemiatutkija  Toni-Matti Karjalainen  pitää kuitenkin suomenkielisten metallibändien menestystä maailmalla melko pienenä ilmiönä. Hänen mukaansa suosio on ollut tasaista viimeiset kymmenen vuotta.
 – Ulkomailla menestyneitä suomenkielisiä bändejä ei monia ole, ja suosio monesti tietynlainen kuriositeetti, arvioi Karjalainen.
 Aino Järventaus näkee suunnan positiivisena, eikä hän näe estettä suomenkielisen metallin menestymiselle maailmalla.
 – Kunhan musiikki itsessään on hyvää ja bändien livekunto on enemmän kuin kohdallaan.
 Meksikolainen Mike Castro löysi Turmion Kätilöt netin kautta yli kymmenen vuotta sitten. Mike Castro
 Kielimuuri on olemassa, mutta aina se ei ole ongelma
 Sekä hevitutkija Karjalainen että Teoston Järventaus pitävät kieltä suurimpana muurina laajemmalle menestykselle ulkomailla. Toisaalta kieli saattaa olla juuri se eksoottinen, kiinnostuksen herättävä tekijä.
 Turmion Kätilöiden Turunen ei ole kokenut, että kieli olisi ollut yhtyeelle ongelma ulkomailla.
 – Sillä ei tunnu olevan merkitystä ainakaan meidän tapauksessa. Meillä on muutama englanninkielinen biisi, en osaa arvioida niiden olevan suositumpia muualla, pohtii Turunen.
 Ulkomailta on tullut sellaista palautetta, että älkää muuttako koko tuotantoa englanninkieliseksi  Petja Turunen
 Yhtyeen soitetun kappale ulkomailla on tällä hetkellä suomeksi laulettu Pyhä maa. Viime syksynä julkaistu yhtyeen tuorein albumi sai puolestaan  koko Euroopan laajuisen jakelusopimuksen .
 – Ulkomailta on tullut myös sellaista palautetta, että älkää muuttako koko tuotantoa englanninkieliseksi. Monien mielestä suomi kuulostaa paljon rankemmalta kuin englanti.
 Meksikolainen Mike Castro vahvistaa monien ulkomaalaisten näkemyksen. Kielellä on kuitenkin jonkin verran väliä, jos haluaa ymmärtää laulujen lyriikkaa.
 – Yritän kääntää sanoituksia englanniksi tai espanjaksi, että ymmärtäisin paremmin.
 Music Finlandin pop- ja rockmusiikin vientipäällikkö Niko Kangas sanoo, että nykyinen striimauksen määrittämä musiikin kulutuskulttuuri paitsi tasapäistää kulutusta, myös vahvistaa alakulttuureja ja erinäisiä genrejä.
 – Se luo näin menestymisen mahdollisuuksia marginaalisimmille ilmiöille, joissa kielikysymys ei ole niin määrittävä tekijä, Kangas pohtii.
 Hän kuitenkin muistuttaa, ettei suomenkielisen artistin vieminen ulkomaille ole nykyisin aiempaa helpompaa.
 Stam1nalla on myös oma kuuntelijakuntansa ulkomailla. Julius Konttinen/YleX
 Turmion Kätilöiden Petja Turunen uskoo, ettei monikaan tiedä suomalaisten metallibändien ulkomaanviennistä.
 – Se on varmaan katveessa ja saattaa tulla monellekin yllätyksenä. Meillekin jopa lähipiirissä moni on sanonut, että mitenkäs kun ette laula englanniksi, Turunen kommentoi.

 Music Finlandin Kangas arvelee, että suomenkielisellä metallilla menestyy maailmalla, jos mausteena bändillä on jotain uniikkia. Paras vientikeino on olla hyvä ja aito.
 – Näkisin, että Korpiklaani on juuri tämmöinen. Turmion Kätilöillä on myös hyvät menestymisen mahdollisuudet, koska se täytää kaikki nämä kriteerit. Lisäksi bändi on erittäin vakuuttava live-esiintyjä, kehuu Kangas.
 Keväällä Turmion Kätilöt suuntaa pitkälle Euroopan kiertueelle kotimaisen Beast In Blackin lämppärinä.
 – Saa nähdä, että pilataanko koko kenttä vai tehhäänkö lissää latua, Turunen veistelee.
 Turmion Kätilöiden Petja Turunen kertoo, että kiinnostus ulkomailla on herännyt viimeisen 5–7 vuoden aikana. Toni Pitkänen / Yle
 Fanit tulevat keikoille pitkänkin matkan päästä
 Ulkomaiset fanit ovat erittäin sitoutuneita fanittamiinsa yhtyeisiin. Suomenkielistenkin metallibändien keikoille saatetaan matkustaa pitkienkin matkojen päästä.
 – Tämä on näkynyt esimerkiksi Tuska-festareiden nimmarointijonoissa, kertoo Petja Turunen.
 Saa nähdä, että pilataanko koko kenttä vai tehhäänkö lissää latua.  Petja Turunen
 Usein fanit tulevat tapaamaan idoleitaan mitä moninaisempien tuliaisten kera. Ovatpa Turmion Kätilöiden Turusen lapset saaneet Venäjän keikan yhteydessä pienen hopeisen lusikankin.
 – Esimerkiksi Meksikossa fanitus on ihan toisella levelillä kuin Euroopassa. He ovat älyttömän fanaattisia, kuvailee Turunen.
 Meksikolaisen Mike Castron verkkokauppatilaus on yksi osoitus fanin sitoutuneisuudesta. Tarinalla on myös onnellinen loppu.
 – Paketit hävisivät matkan varrella parikin kertaa ja aikaa meni kaksi kuukautta, mutta lopulta ne saapuivat perille, kertoo Castro.

Meksikolainen Mike Castro fanittaa suomenkielistä metallia, vaikkei ymmärrä sanaakaan – "Suomi kuulostaa rankemmalta kuin englanti"


Summary: Suojellut eläinlajit kärsivät Doñanan kosteikon kuivumisesta.

Euroopan unioni aikoo haastaa Espanjan valtion oikeuteen Doñanan kosteikkoalueen suojelun laiminlyönnistä.
 Maailman luonnonjärjestön  WWF:n mukaan  Espanja on "vuosien ajan laiminlyönyt niin Euroopan vesiä suojelevaa vesipuitedirektiiviä kuin lintu- ja luontodirektiiviä" alueella.
 Pohjavedet ovat laskeneet alueella mansikkaviljelmien laittoman kastelun sekä kasvaneen turismin seurauksena.
 Espanjan lounaisosassa Andalusian alueella sijaitseva Doñanan kansallispuisto on eläin- ja kasvikunnaltaan rikas alue, joka lukeutuu Euroopan suurimpiin kosteikkoihin.
 Siellä elää useita suojeltuja ja uhanalaisia eläinlajeja kuten sukupuuton partaalla oleva marmorisorsa, iberiankeisarikotka, espanjanilves ja espanjankilpikonna.
 Iberiankeisarikotka Doñanan kansallispuistossa. EDUARDO ABAD / EPA
 – Tämä on räikeä esimerkki siitä, kuinka EU:n maatalouspolitiikka on ristiriidassa vesiensuojelulainsäädännön kanssa, ja että maatalouden ympäristönsuojeluun osoitetut määrärahat ovat riittämättömät, sanoo WWF Suomen suojeluasiantuntija  Jenny Jyrkänkallio-Mikkola.
 Asia käsitellään Euroopan unionin tuomioistuimessa.
 Lue myös:
 Euroopan komission tiedote: Commission takes Spain to Court for failure to protect the Doñana Wetlands

EU haastaa Espanjan oikeuteen kosteikkoalueiden suojelun laiminlyönnistä


Yksi henkilö loukkaantui lievästi liikenneonnettomuudessa Sastamalassa Pirkanmaalla perjantai-iltana kuuden aikaan, kertoi Pirkanmaan pelastuslaitos.
 Onnettomuudessa valtatie 12:lla oli osallisena yhteensä neljä autoa. Pelastuslaitos kertoi, että kääntymässä olleen auton perään ajoi toinen auto, joka työnsi ensimmäisen auton vastaantulevien kaistalle. Tähän autoon törmäsi vastaantuleva ajoneuvo. Neljäs ajoneuvo väisti edeltäviä onnettomuusautoja.
 Tie onnettomuuspaikalla oli jonkin aikaa suljettuna pelastus- ja raivaustöiden takia. Onnettomuuspaikka oli Kilpijoelta 300 metriä Kiikan suuntaan.

Yksi loukkaantui lievästi neljän auton kolarissa Sastamalassa


Summary: Roger Stonen pidätyksen jälkeen keskeinen kysymys kuuluu: kuka Trumpin kampanjasta oli häneen yhteyksissä Wikileaksin Clinton-materiaaleista, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  liittolainen ja entinen neuvonantaja  Roger Stone  sai varsin ikävän herätyksen, kun liittovaltion poliisi FBI ryskytti perjantaina aamuvarhaisella ovella pidätysmääräyksen kera.
 Erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinnassa Stonea syytetään valehtelusta edustajainhuoneen tiedustelukomitealle, yrityksestä vaikuttaa todistajaan sekä tutkinnan vaikeuttamisesta.
 Roger Stonen nimi ei ehkä ole suomalaisille tuttu, mutta hän on Muellerin Venäjä-tutkinnassa iso kala. Hän on Trumpin läheinen liittolainen vuosikymmenien ajalta.
 Stonen pidätys on keskeinen , sillä Stone on syytekirjelmän perusteella linkki vuotosivusto Wikileaksin ja Trumpin kampanjan välillä.
 Wikileaks julkaisi vuoden 2016 vaalien alla useita demokraattipuolueelta ja demokraattien ehdokkaan  Hillary Clintonin  kampanjalta hakkeroituja sähköposteja, joita luonnehdittiin tahraaviksi.
 Stonen syytekirjelmässä  Trumpin kannalta huolestuttavin on kohta 12. Siinä sanotaan, että Trumpin kampanjaorganisaation korkea-arvoinen henkilö oli ohjeistettu olemaan yhteydessä Stoneen Wikileaksillä olevasta Clintoniin kampanjaa koskevasta lisämateriaalista.
 Tämä ohjeistus annettiin heinäkuussa 2016, sen jälkeen kun Wikileaks oli julkaissut demokraattipuolueelta varastettuja sähköposteja.
 Nyt keskeinen kysymys kuuluu:  kuka Trumpin kampanjassa oli tämä korkea-arvoinen henkilö ja kuka hänet ohjeisti olemaan yhteydessä Stoneen Wikileaks-materiaaleista?
 Syytekirjelmän kohdasta 17 käy ilmi, että joku nimeämätön korkea-arvoinen henkilö Trumpin kampanjasta oli lähettänyt Stonelle ”Hyvin tehty!” -tekstiviestin lokakuun alussa 2016 sen jälkeen, kun Wikileaks oli julkistanut ensimmäisen erän Clintonin kampanjapäälliköltä hakkeroituja sähköposteja.
 Kun Stone sitten vaalien jälkeen syksyllä 2017  joutui edustajainhuoneen tiedustelukomitean kuultavaksi, syytekirjelmän mukaan hän valehteli kongressille yhteydenpidostaan Wikileaksiin.
 Lisäksi syytekirjelmästä käy ilmi, että Stone oli yrittänyt estää Wikileaks-yhteydenpitoa hoitanutta yhteyshenkilöään paljastamasta hänen valehteluaan lainsäätäjille.
 Valkoinen talo on jo toiminut, kuten tähänkin asti,  eli etäännyttänyt itsensä Stonesta. Valkoisen Talon tiedottajan mukaan Stonen pidätyksellä ei ole mitään tekemistä presidentin kanssa.
 Myös syytekirjelmässä todetaan, että Stonella ei ollut virallista asemaa Trumpin kampanjassa elokuun 2015 jälkeen. Mutta syytekirjelmästä käy ilmi, että Stonen yhteydenpito Trumpin kampanjaan jatkui tästä huolimatta.
 Samalla on hyvä muistaa,  että Trump useasti kampanjansa aikana viittasi Wikileaksiin ja sillä oleviin Clintonia tahraaviin materiaaleihin. Myös Stone itse kerskui julkisesti Wikileaksin materiaaleista.
 Entä miten Clintonia tahraava Wikileaks-materiaali liittyy Venäjään? Siten, että Wikileaksille materiaali tuli venäläishakkereilta.
 Entä miksi tämä on merkittävää ja mahdollisesti raskauttavaa Trumpin kampanjan ja Trumpin kannalta?
 Siksi että ulkovallan kanssa vehkeily tai vaaliavun haku ulkovallalta on Yhdysvalloissa liittovaltiotason rikos.
 Aiheesta aiemmin:
 Uusi pidätys Venäjä-tutkinnassa: Trumpin liittolainen Roger Stone otettu kiinni Floridassa  25.1.2019
 WP: Trump salannut tietoja Putinin kanssa käymistään keskusteluista oman hallintonsa viranomaisilta  13.1.2019
 Cohen ja Manafort eivät ole ainoita – Myös nämä Trumpin avustajat ovat epäiltyinä rikoksista Venäjä-tutkinnan sivutuotteena  22.8.2018

Analyysi: Stonen syytteiden myötä Muellerin Venäjä-tutkinnassa otettiin taas askel lähemmäksi Trumpia


Summary: Aiemmin Norja, Tanska ja Islanti ovat kertoneet uusien polttomoottoriautojen myynnin lopettamisesta.

Bensa- ja dieselautot ovat joutumassa todelliseen vastatuuleen Pohjoismaissa ensi vuosikymmenen kuluessa.
 Viimeisimpänä Ruotsin tuore hallitus julisti maanantaina  hallitusohjelmassaan , että uusien bensa- ja dieselautojen myynnin tulee loppua 2030 mennessä.
 Taustalla on Ruotsin pyrkimys painaa ilmastopäästönsä nollan alapuolelle 2045 mennessä.
 Teema nousi perjantaina esille myös Pohjoismaisten pääministereiden ja ilmastoministereiden  kokouksessa  Helsingissä.
 Kysymys kuului, onko Suomen pakko seurata muiden pohjoismaiden perässä, jotta automarkkinat eivät mene sekaisin.
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) vakuutteli Säätytalossa toimittajille, että kukin maa hoitaa liikenteen ilmastopolitiikkaa omalla tavallaan.
 – Suomessa on aika vanha autokanta ja pitkät etäisyydet. En usko, että tuo on Suomessa realismia, Sipilä sanoi.
 Sipilän mukaan Suomessa liikenteen päästöjen leikkaamiseksi autokantaa pitää uusia, sähköautoja on saatava lisää ja uusiutuvien polttonesteiden sekä biokaasun käyttöä on vauhditettava merkittävästi nykyisestä.
 Kiellolla arvaamattomia vaikutuksia?
 Ruotsista tuodaan jo nyt ennätysmäärä käytettyjä autoja Suomeen. Halpa kruunu vauhdittaa kehitystä.
 Jos ruotsalaiset alkavat kiellon lähestyessä hylätä polttomoottoriautojaan 2020-luvun jälkipuoliskolla, saattavat käytetyt menopelit hyvinkin  päätyä Suomeen .
 Sipilä ei näe tässä ongelmaa, sillä Ruotsin kaavailema kielto koskee nimenomaan uusia autoja.
 – Vanha autokanta käytetään tavalla tai toisella loppuun. Yksi hyvä käyttö vanhoille bensiini- ja dieselautoille on muuntaa ne biokaasukäyttöisiksi. Siten saadaan vanhemmille ja halvemmille autoille lisää ympäristöystävällistä käyttöikää, Sipilä sanoi.
 Liikenne- ja viestintäministeriöstä (LVM) todettiin aiemmin tällä viikolla Ylelle, että ministeriössä seurataan tilannetta.
 LVM kuitenkin rauhoitteli markkinoita sanomalla, että ministeriö ei valmistele bensiini- ja dieselautojen kieltoa.
 Varovaisuuden taustalla lienee autokaupan pysähtyminen pari vuotta sitten liikenneministeri  Anne Bernerin  (kesk.) autoveroesityksen myötä.
 Kielto noussee teemaksi vaalikentillä
 Suomessa uusien polttomoottoriautojen kielto nousi esille joulukuussa.
 Silloin liikenteen päästöjen nollaamista selvittänyt LVM:n  asiantuntijaryhmä  totesi, että bensiini- ja dieselkäyttöisten uusien henkilöautojen myynnin tulisi päättyä Suomessa viimeistään vuonna 2035, mikäli Suomi haluaa eroon päästöistä.
 Marraskuussa puolestaan akateemisista tutkijoista koostuva Suomen ilmastopaneeli  arvioi , että mikäli Suomi haluaa mitoittaa päästövähennyksensä 1,5 asteen lämpenemisrajan mukaisesti, uusien polttomoottoriautojen myynti tulisi kieltää jo 2027.
 Puolueiden osalta SDP on omassa ilmasto-ohjelmassaan linjannut, että seuraavan hallituksen tulee laatia aikataulu uusien polttomoottoriautojen kieltämiseksi henkilöliikenteessä.
 Myös Vihreät ja Vasemmistoliitto kannattavat ilmasto-ohjelmiensa perusteella uusien bensiini- ja dieselautojen myynnin kieltämistä 2030-luvulla.
 Muiden puolueiden ohjelmissa asiasta ei löydy mainintaa. Tiedossa on, että Kokoomus ja Keskusta kannattavat autoilun päästöjen vähentämistä esimerkiksi veromuutoksilla, joilla pienipäästöisten autojen ostaminen halpenisi.
 Julkisuudessa kieltolinjaa vastaan ovat hyökänneet kovasanaisesti erityisesti siniset ja perussuomalaiset.
 Näyttää siis selvältä, että kiellosta puhutaan Suomenkin vaalikentillä ja asia noussee esille tavalla tai toisella myös ensi kevään hallitusohjelmaneuvotteluissa – hallituspohjasta riippumatta.
 Lue myös:
 Analyysi: Suomelle ei ehkä jää muuta mahdollisuutta kuin kieltää uusien bensiini- ja dieselautojen myynti vuonna 2030
 Pohjoismaiden ministerit päättivät Helsingissä uusista ilmastokiristyksistä, joilla pyritään näyttämään esimerkkiä koko maailmalle

Ruotsi suunnittelee myyntikieltoa uusille bensa- ja diesel-autoille jo 2030 – Sipilä: Ei realistinen vaihtoehto Suomelle


Summary: Mikko Harjun laulujen suosiosta kertoo sekin, että sadat fanit ovat tatuoineet laulujen sanoja ihoonsa.

Mikko Harju  tunnetaan monista positiivisista ja kannustavista kappaleista. Omakustaneilla uransa aloittanut Harju nousi nopeasti niin suosituksi, että fanit alkoivat ottaa laulujen sanoista tatuointeja kehoonsa. Laulaja- lauluntekijää ilmiö ensin hämmensi.
 – Siinä vaiheessa kun niitä oli jo satoja päätin, että en enää yritä analysoida miksi näin tapahtuu. Minä koen, että se on tosi hienoa, miten ihmiset tulevat kertomaan että he ovat saaneet biiseitä jotain, ymmärtäneet elämässään jotain jonka he haluavat muistaa loppuelämänsä.
 Marleen Eklund
 Harju tunnetaan positiivisista ja kannustavista sanoituksista. Uusin kappale  Timantti  on hyvin erilainen. Se kertoo menettämisen tuskasta. Kappaleen sanoma on Harjun mukaan myös omassa elämässä koettu.
 – Biisin aiheena on menettämisen tuska. Että löydät jonkin asian – tässä kappaleessa Timantin – jollaista ei pitänyt edes olla maailmassa. Ja sitten jostain systä joudut luopumaan sitä. Se on suoraan omasta elämästäni.
 Harju halusi kappaleella myös näyttää arvostelijoilleen.
 – Jonkin verran on tullut puheita, että Mikko on epäaito. Tai että kaikki ei voi olla noin positiivisia, kaikki ei voi olla noin hyvin koko ajan. Kyllä minäkin tunnen, ja kaikille meille tulee vaikeita hetkiä. Kyse on siitä, jäädäänkö me vellomaan siihen tuskaan kuinka pitkäksi aikaa – vuosiksi, pahimmillaan loppuelämäksi. Minä haluan omassa elämässa toteuttaa sitä, että otetaan aina opiksi, ikävistä ja hyvistäkin jutuista. Ja kasvetaan niiden avulla.
 Terveiden elämäntapojen lauluntekijä
 Positiivisuuden lisäksi Harju on tullut tunnetuksi terveistä elämäntavoista. Aamurutiineihin kuuluu kehonhuoltoa ja meditaatiota, ja keikkapaikkojen takahuonetarjoilutkin ovat omaa lajiaan.
 – Minä luulen, että minulla on yksi Suomen oudoimpia ja erikoisimpia raidereita. Siellä on muun muassa kookosvettä, banaaneja ja välipalapatukoita.
 Muusikon mielijuoma on kurkumalatte
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Mikko Harju sekoitti lopuksi oman terveysjuomansa, kurkumalatten. Tässä vielä sen resepti:
 Ainekset:
 - kauramaitoa (rasvanen versio)
 - kookosöljyä
 - superkurkumaa
 - hunajaa - (juoksevaa)
 - riisilesejauhetta
 - merisuolaa
 Kauramaito kuumennetaan ja siihen sekoitetaan tehosekoittimessa oman maun mukaan kookosöljyä, superkurkumaa, hunajaa ja merisuolaa. Halutessa juoman voi tehdä täyteläisemmäksi riisilesejauheella
 Katso Mikko Harjun koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa  täältä

Mikko Harju julkaisi omakohtaisen laulun menettämisen tuskasta: "Kyse on siitä, jäädäänkö me vellomaan tuskaan, vai otetaanko siitä opiksi"


Summary: Onnettomuus sattui Val d'Aostan alueella. Syytä onnettomuuteen ei tiedetä.

Viisi ihmistä on saanut surmansa helikopterin ja pienkoneen törmäyksessä Italian Alpeilla.
 Onnettomuus sattui 3 000 metrin korkeudessa Val d'Aostan alueella lähellä Ranskan rajaa.
 Syytä onnettomuuten ei tiedetä. Helikopteri oli kuljettamassa laskettelijoita Rutorin-jäätikölle.
 Italialaisen  Il Corriere Della Sera -sanomalehden mukaan  kaikki kuolleet olivat ulkomaalaisia turisteja.

Viisi kuoli helikopterin ja pienkoneen törmäyksessä Italian Alpeilla


Summary: Alueen ympäristöviranomainen ja vaelluskalojen palauttamista ajava Lohijokitiimi kritisoivat Kemijoki Oy:tä kyselystä, jossa äänestetään Taivalkoskelle rakennettavasta ohitusratkaisusta.

Tästä on kyse Kemijoki Oy aikoo toteuttaa vaelluskaloille padon ohitusratkaisun Taivalkoskelle. Esillä on kolme ohitusvaihtoehtoa: kalaporras, kalauoma ja Kalasydän. Yleisö saa tammikuun ajan äänestää mielestään parasta vaihtoehtoa.
 Kemijoki Oy  ilmoitti tammikuun alussa , että se aikoo suunnitella ja toteuttaa Taivalkosken padolle ohitusratkaisun, jolla vaelluskalat saataisiin palautettua Kemi- ja Ounasjokeen.
 Samalla se aloitti kansalaiskyselyn, jossa esiteltiin kolme vaihtoehtoa: kalaporras, kalauoma ja uusi keksintö Kalasydän. Äänestysaikaa on tammikuun loppuun saakka.
 Vaelluskalojen palauttamista vuosia ajanut Lohijokitiimi ja alueen ympäristöviranomainen arvostelevat kuitenkin kansalaiskyselyä puolueelliseksi ja tiedottamista liian niukaksi. Heitä kismittää erityisesti Kalasydän-laitteen markkinointi vähäisten tutkimustulosten perusteella.
 – Ihmettelen, miten valinta voidaan tehdä asiasta, josta ei ole tarpeeksi tietoa. Puolueetonta tietoa ei ole annettu, on kerrottu näkemyksiä, toteaa Meri-Lapin ympäristöpalveluiden ympäristöpäällikkö  Aapo Mäenpää .
 Yhtiötä arvostellaan puolueellisuudesta
 Mäenpää ja Lohijokitiimi ovat sitä mieltä, että yhtiö ajaa läpi itselleen edullisinta vaihtoehtoa Kalasydäntä. Se on helpoin toteuttaa eikä vaadi veden ohijuoksutusta voimalaitospadolla.
 – Jos lukee läpi ne vaihtoehdot ja katsoo kriittisellä silmällä, niin kyllähän niistä paistaa selvästi läpi, että siinä ikään kuin pedataan yhtä vaihtoehtoa, Mäenpää sanoo.
 Kalasydäntä testattiin Kemijoella ensimmäistä kertaa  viime kesänä . Jo syksyllä innovaation kehittäjä ja omistaja Kalasydän Oy tiedotti lupaavina pitämistään  tuloksista . Testissä kalat kierrätettiin laitteen kautta takaisin Isohaaran alapuolelle.
 Lohijokitiimi puolestaan katsoo, ettei laitetta ole tutkittu tarpeeksi hyvin, jotta se voitaisiin valita.
 Kemijokiyhtiö myöntää avoimesti, että se pitää Kalasydäntä lupaavana vaihtoehtona, jonka se haluaa pitää mukana selvityksessä. Yhtiö vakuuttaa silti, ettei voittajaa ole vielä valittu ja että tiedotuksessa on pyritty tasapuolisuuteen.
 Yleisön suosikkia ei välttämättä toteuteta
 Kemijoki Oy:n ympäristöpäällikkö  Erkki Huttula  vakuuttaa, että yleisön mielipiteellä on merkitystä ohitusratkaisua selvitettäessä. Sitä yhtiö ei kuitenkaan lupaa, että yleisön suosikki valittaisiin.
 – Pyrimme kunnioittamaan tätä äänestyksen tulosta siten, että ainakin tutkimme, olisiko ratkaisu toteutettavissa. Siihen toki vaikuttaa moni muukin asia, Huttula sanoo.
 Muita päätökseen vaikuttavia asioita ovat Huttulan mukaan se, millä aikataululla padon ohitus on mahdollista tehdä ja miten paljon se valuttaa vettä voimalaitoksen turbiinien ohi. Tärkein kriteeri on, että valittava ratkaisu tukee vaelluskalan palautusta.
 Tavoitteena on päättää asiasta kevään aikana.
 "Paras olisi kalauoma tai kalaporras"
 Kaikkia alueen asukkaita yhtiön kyselyt ja lupaukset eivät heti vakuuta, vaikka Taivalkosken ohitus onkin odotettu.
 Esimerkiksi Tervolassa järjestetyssä yleisötilaisuudessa kyseltiin muun muassa, kuinka hyvin Kalasydän toimii ja miten yleisön mielipide vaikuttaa yhtiön valintaan, jos äänestyksessä voittaa jokin muu kuin Kalasydän. Toisaalta esille tuotiin myös huoli siitä, jatkuvatko kalanistutukset, jos vaelluskala pääsee padon ohi.
 – Minun mielestäni paras ratkaisu olisi kalauoma tai kalaporras, ihan sen luontaisen virtauksen takia. Kaloilla olisi jatkuva virtaama Kemijoessa ja sillä olisi mahdollisuus mennä ylös silloin, kun se haluaa, perustelee tervolalainen  Eetu Pulkkinen .
 Pulkkinen ei silti usko, että hänen tai muidenkaan jokivartisten mielipiteellä on loppujen lopuksi merkitystä.
 – Taloudellinen intressi on yhtiöllä aina olemassa ja tämä uoma esimerkiksi tulee olemaan rakennustöiden osalta paljon kalliimpi kuin Kalasydän, Pulkkinen uskoo.

Kemijoen vaelluskalalle etsitään padon ohitusvaihtoehtoa – jokiyhtiön väitetään tietoisesti suosivan sille edullisinta ratkaisua


Summary: Tutkija toivoo, että organisaatioissa otettaisiin paremmin huomioon työ- ja perhe-elämän yhdistäminen. Myös vanhemmuuden positiivisista puolista pitäisi puhua enemmän.

Arkiaamu vaasalaisen  Sara Sillanpään  kodissa on ainakin tällä kertaa seesteinen. Sillanpää keittää puuron 4-vuotiaalle Viljalle, he syövät sen, pesevät hampaat ja pukevat työ- ja päiväkotimatkaa varten. Tämä ei ollut kuitenkaan ihan perinteinen aamu ja usein lähtö onkin lähinnä lapsen hoputtamista, nauraa Sillanpää.
 Sillanpää on palannut hiljattain muutaman kuukauden opintovapaalta asiakaspäällikön pestiinsä vaasalaiseen markkinointi- ja muotoilutoimistoon. Työ on asiakaslähtöistä ja projektiluontoista, joten työt kulkeutuvat välillä mukaan kotiinkin.
 – Työaika on joustavaa ja työ joustaa esimerkiksi etätöiden tekemisen, niin läppäri kulkee kyllä usein mukana kotiinkin. Tuntikirjaukset tehdään sitten siellä missä liikutaan, Sillanpää hymyilee.
 Arjen vaatimukset kasvaneet
 Vastuullista työelämää tutkineen Jyväskylän yliopiston tutkijatohtori  Suvi Heikkisen  mukaan työelämän vaatimukset ovat kasvaneet, mutta niin ovat myös vanhempien omat vaatimukset arjesta. Vaikka yhteiskunta tukee lapsiperheitä, vanhemmat asettavat itselleen paljon tavoitteita.
 Myös Sara Sillanpää allekirjoittaa ajatuksen siitä, että vanhemmat luovat itse pitkiä vaatimuslistoja arkeensa.
 – Tuntuu siltä, että nykyään on hirveät paineet suorittaa arkea ja kaiken pitäisi olla aina tiptop. Ehkä se on myös meidän vanhempien itse aiheuttamaa - välillä voisi mennä sieltä mistä aita on matalin, Sillanpää miettii.
 4-vuotias Vilja syö aamupalan yleensä hoidossa ja äiti töissä. Mirva Ekman / Yle
 Yle teetti urasuuntautuneiden äitien  Mothers in Business  -verkoston jäsenille kyselyn ruuhkavuosista selviämiseen. Reilusta 150 vastaajasta 120 on kokenut ruuhkavuodet raskaaksi. Uuvuttavaksi koettiin työssä kehittymisen paineet, lasten sairastelu, oman ajan puute ja arjen askareista suoriutuminen.
 –  Arki tuntuu suhteellisen raskaalta työelämässä ollessa, sillä itselle ei jää yhtään aikaa. Myöskin se ettei mihinkään voi rauhassa keskittyä tai olla rauhassa säännöllisesti lisää kuormittavuutta. Toisaalta töiden jälkeen on ihana hakea lapsi päiväkodista ja työt unohtuvat heti,  kertoo 0,5- ja 3-vuotiaiden lasten äiti.
 Monet vastaajista haluavat kuitenkin korostaa, että itse lapsi ei ole uupumuksen syy.
 –  Meillä ei ole isovanhempia tai sukulaisia, jotka tulisivat välillä apuun. Kaikki on hoidettava itse tai sitten maksettava siitä, että saa apua. Lapsen kanssa oleminen itsessään ei ole uuvuttavaa, vaan se että omaa aikaa ja parisuhdeaikaa on todella vähän. Välillä olisi hyvä päästä itsekin palautumaan,  kertoo 1,5-vuotiaan lapsen äiti
 – _Äitiys ei tunnu hurjan uuvuttavalta kuin tiettyinä lyhyinä hetkinä. Se on tämä arjen kokonaisuus, joka uuvuttaa,  kertoo 4-vuotiaan lapsen äiti.  .._
 Tiina Jutila / Yle
 Organisaatioiden vastuu
 Kyselyyn vastanneista äideistä monet kokivat työ- ja perhe-elämän tasapainoilun haastavaksi. Helpottavaksi tekijäksi koettiin, mikäli yrityksessä pystyi tekemään lyhennettyä työpäivää tai työpaikalla oli mahdollisuus etätöihin.
 Heikkinen peräänkuuluttaa organisaatioiden vastuuta. Vaikka tutkimustulosten mukaan työ- ja perhe-elämän yhdistämistä helpottavia keinoja on olemassa, suurelta osalta organisaatioita puuttuu tietoisuus ja aktiivinen asenne tämän kaltaisten asioiden hoitoon.
 – Työn ja perheen yhdistämisen vaikeudet on yhdistetty haluun perustaa oma perhe. Paljon on puhuttu syntyvyyden alentumisesta. Se on aika selvä viesti, että organisaatioissa tulisi aktiivisesti edistää organisaatioiden yhteiskuntavastuuta, Heikkinen kertoo.
 Heikkinen toivoo, että organisaatioissa huomioitaisiin eri elämäntilanteissa olevat ihmiset, ei pelkästään pienlapsiperheen arkea elävät. Myös lapsettomat tasapainoilevat arjen, uran ja harrastusten kanssa.
 – Olisi toivottavaa, että työpaikalla arvostettaisiin sitä työelämän ulkopuolista elämä. Että ne, joilla ei ole lapsia, eivät joutuisi tekemään näiden muiden töitä, Heikkinen kertoo.
 Monissa vastauksissa työpaikkojen kuvaillaan olevan lapsiystävällisiä, mutta muutamissa kyselyyn tulleissa vastauksissa korostuu, että työyhteisössä ei vanhemmuutta arvosteta.
 –  Esikoisella oli pienenä todella paha astma ja allergiat, joten lähes elimme lastenosastolla. Silloinen esimieheni ei ymmärtänyt laisinkaan, etten tule töihin kun lapsi on sairaalassa. Sama poika on nykyään jo teinintapainen,  kertoo 3- ja 11-vuotiaiden lasten vanhempi.
 – Työnantajani ilmoitti, että minulla ei ole työpaikkaa johon palata hoitovapaan päätyttyä, joten elämä on tällä hetkellä tasapainoilua työnhakemisen ja lapsenhoidon välillä. Epävarmuus tulevasta jännittää,  kertoo 1,5-vuotiaan lapsen äiti.
 Myös isät kärsivät ruuhkavuosista
 Heikkisen mukaan ruuhkavuosista puhutaan usein vain äitien näkökulmasta. Tutkimustulosten mukaan myös miehet kärsivät ruuhkavuosista, sillä he osallistuvat nykypäivänä enemmän lastenhoitoon.
 – Näin he helpottavat uran ja perheen yhdistämistä, Heikkinen kertoo.
 Kyselyyn vastanneiden vastauksien perusteella perheissä lapsiperheen arki jakautuu tasapuolisesti, vaikkakin metatyö kertyy äideille. Esimerkiksi päiväkotiin viennit jakautuvat kummallekin vanhemmalle.
 –  Puoliso oli molempien lasten kanssa vanhempainvapaalla. Tämä auttoi, että molemmat hahmottivat paremmin mitä lasten hoitaminen kotona yksin ja toisaalta ainoana työssäkäyvänä oleminen vaatii. Ymmärryksen lisääntyminen on auttanut arjen vastuiden jakamisessa,  kertoo 2- ja 3-vuotiaiden lasten äiti.
 – Tasapainoilu tuottaa välillä isojakin haasteita, kun molemmilla vanhemmilla on tärkeitä työmenoja. Yleensä nämä kulminoituvat niihin haasteellisimpiin aikoihin, kun lapset ovat sairaina. Hyvä tukiverkko on iso plussa ja joustava työnantaja helpottaa kummasti tasapainoilun suhteen,  kertoo kahden lapsen äiti.
 Vanhemmuutta helpottaakseen moni kyselyyn vastaajista on turvautunut ulkopuoliseen apuun tukiverkkojen ollessa kaukana. Isovanhempien lisäksi lapsia hoitavat niin yksityiset, kuin esimerkiksi Mannerheimin lastensuojeluliiton hoitajat. Myös siivousapua käytetään monissa talouksissa helpottamassa arkea.
 Taloudellisesti esimerkiksi lastenhoitoon ei kaikilla kuitenkaan ole mahdollisuutta. Silloin korostuu erityisesti lähipiirin, kuten sukulaisten, ystävien ja naapurien antaman avun tarve.
 Positiivisuutta pienlapsiperheistä uutisointiin
 Heikkinen kokee, että yhteiskunnallisessa keskustelussa perhe-ja työelämän yhdistymistä käsitellään hyvin negatiivisesti. Kolmen lapsen äitinä hän toivoo, että keskustelu laajenisi koskemaan myös positiivisia puolia.
 – Itse vierastan ruuhkavuosi-termiä, sillä se viittaa vahvasti työ- ja perhe-elämän vastakkaisuuteen ja ongelmalähtöisyyteen. Minun mielestä sitä käsitystä pitäisi purkaa.
 Mirva Ekman / Yle
 Heikkinen toivoo, että uutisoinnissa kerrottaisiin esimerkiksi millaista osaamista ja kokemuksia vanhemmuus voi tuoda, ja miten sitä voi hyödyntää työelämässä.
 – Työelämässä ei ehkä vielä arvosteta muilla elämän osa-alueilla hankittuja tietoja, taitoja ja kokemuksia. Tässä olisi minun mielestäni muutoksen paikka. Esimerkiksi organisointikyky on noussut monissa yhteyksissä esiin. Se kasvaa perhe-elämän arjessa.
 Pienillä vinkeillä helpompaa arkea
 Sara Sillanpään ja 4-vuotiaan Viljan lähtö töihin ja hoitoon käy sukkelasti. Sillanpää kertoo arjen helpottuneen myös siitä, että välimatkat ovat Vaasassa Helsinkiin verrattuna lyhyitä. Perhe muutti pääkaupunkiseudulta Pohjanmaalle hiljattain.
 Myös pukeminen onnistui tänä aamuna sujuvasti. Mirva Ekman / Yle
 Kiireisiä aamuja Sillanpää helpottaa laittamalla vaatteet ja muut tavarat valmiiksi jo illalla. Harrastukset hoidetaan iltaisin erilaisin aikataulutuksin ja yhteinen kalenterisovellus on Sillanpään ja hänen miehensä ahkerassa käytössä.
 Myös tukiverkoista on apua - jos niitä on saatavilla. Monen isovanhemmat asuvat kuitenkin kaukana, joten verkostoja on löydettävä jotenkin muuten.
 Sillanpää uskoo, että työn ja perheen yhdistäminen onnistuu nykyään kenties helpommin kuin aiemmin.
 – Omat vanhempamme ovat olleet kenties uranuurtajia siinä, että esimerkiksi äitiyden ja uran yhdistäminen on nykyään helpompaa, Sillanpää miettii.

Perheen ja työn yhdistäminen näyttäytyy kaaoksena – tutkija peräänkuuluttaa myös positiivisista asioista puhumista


Summary: Harva taitaa jaksaa katsoa loppuun videota, joka havainnollistaa valon matkaa Maasta Marsiin.

"Valo liikkuu niin nopeasti, ettei mikään." "Valonnopeus on jotain niin tavatonta, ettei sitä pysty ymmärtämään."
 Näinhän me olemme tottuneet ajattelemaan
 Valovuosi on tutulla ja helposti ymmärrettävällä pituusmitalla ilmaistuna 9 460 730 472 580 800 metriä. Aika monta.
 Tehokkaimmat ihmisen valmistamat teleskoopit näkevät runsaan 13 miljardin valovuoden päähän. Paljoa sitä kauemmas ei pysty edes näkemään, koska alkuräjähdys sattui noin 13,8 miljardia vuotta sitten. Avaruuden laajenemisen myötä nuo vanhimmat havaitut kohteetkin ovat tosin ehtineet jo yli 30 miljardin valovuoden päähän meistä.
 Miljardeja valovuosia ei pysty edes tolkullisesti kertomaan valovuotta pienemmillä etäisyyden mittareilla. Metreinä ilmaistuna ne eivät taitaisi tähän juttuun edes sopia.
 Valovuosi ja valonnopeus ovat ihmisen arkikokemuksella ainakin useimmille meistä ilmeisen käsittämättömiä.
 Aurinkokunnan etäisyyksiä: - Matka Auringosta Maahan vaihtelee noin 147 - 151 miljoonan kilometrin välillä. - Valo kulkee tämän matkan runsaassa kahdeksassa minuutissa.. - Matka Maasta Marsiin on lyhymmillään noin 55 miljoonaa kilometriä ja pisimmillään noin 400 miljoonaa kilometriä. - Marsin ollessa lähimmillään, entää valo sinne runsaassa kolmessa minuutissa. - Matkaa aurinkokunnasta Linnunradan keskukseen on noin 25 000 - 28 000 valovuotta.
 Mutta koska kaikki on suhteellista, saadaan valonkin vauhti näyttämään hitaalta. Hyvä esimerkki siitä on tämä Yhdysvaltain avaruushallinnon  Nasan viime viikolla julkaisema video , joka havainnollistaa vauhtia, jolla valo matkaa Maasta Marsiin.
 Yhdensuuntaiseen matkaan kuluu aikaa kolme minuuttia ja kaksi sekuntia silloin, kun Maa ja Mars ovat lähimmillään. Tämä tapahtuu noin kerran kahdessa vuodessa. Nykyajan nopeatahtiselle nettisurffaajalle videon katselu alusta loppuun voi osoittautua ylivoimaiseksi ponnistukseksi. Siinä kun ei paljoa tapahdu.
 Valon hitaus tuottaa ongelmia
 Universumin - ja aurinkokunnankin - mittakaavassa varsin hitaasti etenevä valo tuottaa oikeita ongelmia myös ihmiselle, erityisesti kun hän lähtee tutkimaan tutun maailmansa rajoja.
 Esimerkiksi äskettäin Nasan  InSight-laskeutuja saapui Marsin pinnalle . Laskeutumista koskevat komennot oli ohjelmoitu etukäteen InSightin tietokoneelle, koska kolmen minuutin viipeellä laskeutumista ei olisi pystynyt hoitamaan reaaliaikaisesti minkäänlaisella sauvaohjaimella.
 Ihmisen rakentamista laitteista kauimmas ovat päätyneet Nasan Voyager-luotaimet, jotka liikkuvat jo Aurinkokunnan ulkopuolella. Radioliikenne luotainten kanssa onnistuu yhä valonnopeudella, mutta viestin matka kestää jo yli 16 tuntia suuntaansa. Onneksi Voyagerin elämä on jo varsin kiireetöntä.
 Eikä kyse ole vain avaruuden välimatkoista, vaan valonnopeus pitää huomioida myös arkisemmissa laitteissa. Valon hitauden takia esimerkiksi GPS-paikannus ei ilman pieniä korjauksia kertoisi sijaintiamme sillä tarkkudella, jota osaamme jo vaatia.

Kulkeeko valo nopeasti vai hitaasti? Kaikki on suhteellista, kun asiaa katsoo oikeasta perspektiivistä


Summary: Trump ei saanut haluamiaan rahoja rajamuurin rakentamiseksi.

Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trump  ja demokraatit ovat päässeet sopuun hallinnon avaamisesta uudelleen.
 Sopimus ei pidä sisällään Trumpin vaatimia rahoja Meksikon vastaisen rajamuurin rakentamiseksi.
 Sopimuksen myötä Yhdysvaltojen ennätyspitkä hallinnon sulku päättyy. Demokraattien senaatin johtajan  Chuck Schumerin  mukaan Trump allekirjoittaa sulun päättävän sopimuksen heti tänään perjantaina.
 Sopimus on kuitenkin vain väliaikainen ja sen myötä hallinto avataan kolmeksi viikoksi.
 Yhdysvaltain hallinto on ollut suljettuna jo yli kuukauden. 800 000 liittovaltion työntekijää on ollut vailla työtä.
 Trump uhkasi sulkea Yhdysvallan hallinnon uudelleen kolmen viikon päästä, ellei muurista päästä sopuun.

Trump ja demokraatit sopuun – USA:n ennätyspitkä hallinnon sulku päättyy


Summary: Meksikossa surmatun suomalaisen ihmisoikeusaktivistin vuosia kestänyt murhatutkimus sai alkuviikosta uuden käänteen, kun poliisi pidätti yhden epäillyn

Eve Jaakkola  on tehnyt yli kahdeksan vuotta hartiavoimin työtä saadakseen Meksikossa murhatulle pojalleen oikeutta. Muutama päivä sitten hän sai kuulla meksikolaisten sanomalehtien uutisoineen uudesta pidätyksestä.
 Jyri Jaakkolan  ja muiden aktivistien autokulkue oli huhtikuussa 2010 matkalla puolisotilaallisen ryhmän piirittämään San Juan Copalan kylään. Matkalla heitä kohtiin alettiin ampua. Jaakkola sekä meksikolainen aktivisti kuolivat. Hyökkäyksellä on lukuisia silminnäkijöitä, joten tapauksen kuvittelisi olevan jo kauan sitten selvitetty.
 Jaakkolan meksikolainen asianajaja  Karla Micheel Salas  vahvisti perjantaina, että pidätetty on aiemmin etsintäkuulutettu epäilty, jota ei kuitenkaan pidetä murhahankkeen johtohahmona.
 Jaakkola kertoo aikaisempien pidätysten ja vangitsemisten tapahtuneen aina ennen Suomen tai EU-parlamentin valtuuskuntien vierailuja Meksikoon. Tällaisia vierailuja on taas lähiaikoina tiedossa.
 – Onko kyse siitä, että pienimmät tekijät vuorotellen vangitaan ja voidaan siten sanoa, että "parhaamme on tehty"? Jaakkola kysyy.
 Jaakkola tiivistää vuosien taistelun:
 – Tuntuu kuin olisi pelinappulana näytelmässä, jonka käsikirjoitusta ei tunne, eikä tiedä edes mistä näytelmässä on kyse.
 Todistajia on peloteltu
 – Hyökkäykseen osallistujat olisi voitu näyttää aukottomasti toteen, mutta heitä ei ole saatu oikeuteen, Eve Jaakkola kertoo.
 Ongelma on koko ajan ollut todistajien turvallisuus. Pienissä kylissä todistajien henkilöllisyys on yleisesti tiedossa.
 – Puolisotilaallisen Ubisort-ryhmän edustajat ovat käyneet todistajien kodeissa uhkailemassa. Se vaara on ihan todellinen, ja siksi on ymmärrettävää etteivät todistajat uskalla tulla todistamaan, Jaakkola selittää.
 Suomen valtion edustajat aina presidenteistä lähtien ovat pitäneet Jaakkolan murhaa esillä Meksikossa vieraillessaan. Eve Jaakkola itse on käynyt seitsemän kertaa Meksikossa painostamassa meksikolaisia viranomaisia tutkimaan murhan.
 – OIemme kaikki nämä kahdeksan vuotta vaatineet, että todistajia on suojeltava. Meksikon viranomaiset on luvanneet asian pikaista tutkintaa ja syyllisten tuomitsemista ja todistajien suojelua. Näin ei kuitenkaan ole tapahtunut, Jaakkola huokaa.
 Surmattuja Jyri Jaakkolaa ja Bety Cariñoa muistettiin kynttilöillä Meksikossa 29. huhtikuuta 2010. Lises Ruiz Basurto / EPA
 Nuorin syytetty ainoa tuomittu
 Yksi syytetyistä tuomittiin keväällä 2018 Jyri Jaakkolan ja meksikolaisen aktivistin  Bety Cariñon  murhista.  Juan Macario Bautista  oli tekohetkellä alaikäinen, joten tuomio oli murhatuomioksi lyhyt, vain kolme vuotta.
 – En tiedä millä perusteilla hänet tuomittiin, kun meidän avaintodistajat eivät siihenkään oikeudenkäyntiin menneet, Jaakkola ihmettelee.
 Marraskuussa 2018 kaksi epäiltyä vapautettiin, juuri todisteiden puutteesta johtuen. Toinen heistä oli Ubisort-ryhmän johtaja  Rufino Juárez . Kun vapauttavat tuomiot tulivat, Jaakkola oli järkyttynyt.
 – Olen koko ajan ajatellut, että eihän voi hävitä juttua, jossa on selkeät todistajat ja todisteet. Ja sitten kuitenkin käy niin. Se oli syksyllä suurin pysäytys, että todellakin voi käydä niin. Se tuntui lohduttomalta ja surulliselta, Jaakkola sanoo.
 Satu Hassi kritisoi Meksikon oikeusjärjestelmää
 Vihreiden kansanedustaja  Satu Hassi  on käynyt Meksikossa kymmenen kertaa keskustelemassa Jaakkolan murhasta sekä liittovaltion että Oaxacan osavaltion viranomaisten kanssa. Hän on edustanut Meksikossa mm. Euroopan parlamentin Meksiko-suhteiden valiokuntaa. Todistajien suojelu on ollut aina esillä.
 – Hyvin monissa tapauksissa liittovaltion edustaja totesi, että asia on osavaltion vastuulla, ja osavaltion edustaja sanoi, että heillä ei ole resursseja, he tarvitsevat liittovaltion apua, Hassi kuvaa.
 Hassi kertoo EU-parlamentin ja Suomen tarjonneen tukea todistajien suojelussa.
 – Tästä avusta aina kieltäydyttiin kategorisesti. Meksikon liittohallituksen edustajat totesivat, että tämä on Meksikon sisäinen asia. Todistajien suojelu on aina luvattu hoitaa, mutta sitä ei kuitenkaan ole hoidettu, Hassi kertoo.
 Jaakkolan asianajaja uskoo Meksikon valtion tehneen puolisotilaallisen Ubisort-ryhmän kanssa sopimuksen rankaisemattomuudesta. Hassi ei ole varma, onko sopimuksia olemassa valtiollisella tasolla, mutta Meksikoa 80-vuotta hallinneen, autoritaarisen PRI-puolueen ja Ubisort-ryhmän välisiä siteitä hän pitää selvinä.
 – Ei ehkä ole sattumaa, että Oaxacassa annettiin vapauttavia tuomioita sen jälkeen kun PRI oli jälleen tullut valtaan Oaxacan osavaltiossa. Se on tullut selväksi, että oikeuden käyttö ei ole Meksikossa irrallista puoluepoliittisesta vallankäytöstä, Hassi pohtii.
 Meksikossa vain muutama prosentti murhista selvitetään ja syylliset tuomitaan. Meksikon presidentiksi joulukuussa noussut vasemmistolainen  Andrés Manuel López Obrador  on luvannut loppua rankaisemattomuudelle.
 – Kiinnostavaa nähdä mitä tapahtuu, mutta ei hän ole ensimmäinen presidentti, joka on luvannut lopettaa rankaisemattomuuden, Hassi toteaa.
 Lue lisää:
 Meksikossa murhatun Jyri Jaakkolan tapauksen tutkintaa jarrutetaan poliittisista syistä, väittävät asianajajat

Meksikossa uusi pidätys suomalaisaktivistin murhatutkimuksissa – Murhatun äiti: "Kuin olisi pelinappulana näytelmässä"


Summary: Tiedot onnettomuuden yksityiskohdista ja uhrimäärästä ovat edelleen puutteellisia.

Useiden ihmisten pelätään kuolleen rautamalmikaivoksen padon murruttua Brasilian kaakkoisosassa lähellä Belo Horizonten kaupunkia Minas Geraisin osavaltiossa.
 Viranomaisten mukaan ainakin 200 ihmistä on kateissa. Heidän joukossaan on ainakin sata Vale-kaivosyhtiön työntekijää, jotka olivat lounastauolla turman sattuessa, kertoo paikallinen pelastusviranomainen.
 Pelastustyöt lähellä Brumadinhon kaupunkia ovat edelleen kesken, joten tiedot onnettomuuden yksityiskohdista ja uhrimäärästä ovat edelleen puutteellisia.
 Brumadinhon pormestari  Avimar de Melo  kertoo, että ainakin 50 ihmistä on kuollut turmassa.
 – Meillä ei ole tarkempia tietoja, koska kaikki tapahtui niin nopeasti, sanoo pormestari paikallisen Hoje em Dia -lehden haastattelussa.
 Padon murtuminen sai aikaan maanvyöryn, jonka mukanaan tuoma muta peitti alleen taloja ja viljelyksiä.
 Padon lähettyviltä on evakuoitu useita ihmisiä.
 Presidentti  Jair Bolsonaro  ilmoitti matkustavansa turma-alueelle lauantaina.
 Kolme vuotta sitten samassa Minas Geraisin osavaltiossa tapahtui patoturma, joka vaati 19 kuolonuhria. Onnettomuutta pidetään Brasilian kaikkien aikojen tuhoisimpana ympäristökatastrofina.
 Kerromme pian lisää aiheesta.

Videolinkki: Pato murtui Brasiliassa, lähes 200 kateissa


Summary: Paikallisen median mukaan kyse lienee kaasuräjähdyksestä.

Voimakas räjähdys on romahduttanut osan asuintalosta Haagissa Hollannissa iltapäivällä Suomen aikaa.
 Valokuvista näkyy, että iso osa talosta on käytännössä raunioina.
 Paikallisten tiedotusvälineiden mukaan  ihmisiä saattaa olla loukussa rojun alla.
 Alustavien tietojen mukaan syyksi epäillään kaasuräjähdyksestä. Paikalla on lukuisia pelastustyöntekijöitä sekä helikopteri.

Talo räjähti Hollannin Haagissa – ihmisiä voi olla loukussa rojun alla


Summary: P-junat palvelevat muun muassa Helsinki-Vantaan lentomatkustajia.

Pääkaupunkiseudulla kaikki P-junat on peruttu kehäradalla havaitun sähköratavaurion vuoksi. Finrailin rataliikennekeskuksen mukaan liikenne kehäradalla hoidetaan I-junilla.
 Matkustajia pyydetään varautumaan viivästyksiin matka-ajassa.
 Myös kaapelivaurion aiheuttamat viivästykset Riihimäen aseman molemmin puolin jatkuvat. Junat ovat tällä hetkellä enimmillään myöhässä noin 45 minuuttia.

Kehäradalla sähkökatko, P-junat peruttu – myös Riihimäellä kaapelivaurio


Summary: Perjantain onnettomuuden jäljiltä on löytynyt 40 kuollutta. Toivo elonjääneiden löytämisestä hiipuu.

Brasilissa määrättiin sunnuntaina 24 000 evakuoitaviksi Belo Horizonten kaupungissa, jossa rautamalmikaivoksen padon murtuma vaati useita kymmeniä ihmishenkiä perjantaina.
 Rankat sateet ovat saaneet pelastustyöntekijät huolestumaan siitä, että toinenkin pato saattaisi murtua.
 Huolta herättävä pato sijaitsee aivan murtuneen padon vieressä teollisuusalueella Minas Geraisin osavaltiossa Brasilian kaakkoisosassa.
 – Tilanne on erittäin riskialtis, mutta toistaiseksi pato ei ole vaurioitunut ja vahdimme sitä koko ajan, pelastusyksikön johtaja  Pedro Aihara  sanoi tiedotusvälineille.
 Etsinnät keskeytetty
 Perjantain onnettomuuden jäljiltä on toistaiseksi löydetty 40 kuollutta. Kateissa on yhä 250 ihmistä. Huono sää on vaikeuttanut etsintöjä. Lisäksi toivoa eloonjääneiden löytämisestä on vähän.
 Pelastushenkilöstö keskittyi sunnuntaina ihmisten saamiseen ulos kaupungista. Asukkaita kehotettiin sireenien ja kovaäänisten avulla poistumaan kodeistaan.
 – Työmme keskittyy nyt kokonaan evakuointeihin, Aihara sanoi.

Brasiliassa pelätään toisen padon murtumista, tuhansia evakuoitu


Summary: Uusien ennusteiden lupaamat sademäärät taikoutuvat kunnon pakkasilla jopa kymmeniksi senttimetreiksi kevyttä, pölisevää lunta.

Kireät pakkaset vaihtuvat ensi viikolla lauhaksi ja lumisateiseksi sääksi suuressa osassa maata.
 Matalapaine lumisateineen iskee ensin lounaiseen Suomeen maanantaina. Tiistaina lunta osuu maan etelä- ja keskiosaan.
 Kun Pohjois-Suomessa pakkaset edelleen paukkuvat ja lumikertymä jää pieneksi, etelän niskaan tupruttaa senkin edestä. Ylen meteorologin  Toni Hellisen  mukaan epämääräisen matalapaineen ennuste on elänyt, mutta:
 – Lunta tulee 20, jopa 30 senttimetriä etelärannikolle.
 10 millimetrin sademäärä vastaa kunnon pakkasilla jopa 20 senttimetriä kevyttä, pölisevää lunta. Lumisateet eivät ehdi vielä vaikuttaa maanantaiaamun liikenteeseen. Yle
 Suuressa osassa Etelä-Suomea on jo tällä haavaa vähintään 30–40 senttiä lunta. Ennusteessa tiistaiaamuun mennessä olisi kertynyt ainakin kymmenen senttiä uutta lunta ja keskiviikkoaamuun tultaessa saman verran lisää.
 – Vasta keskiviikkona päivällä alkaa kunnolla poutaantua. Siinä välissä sataa kaksi vuorokautta lunta suurimman osan ajasta, Hellinen toteaa.
 Ajokelistä erittäin vaarallinen
 Pyry ei vielä maanantaina haittaa työmatkaliikennettä, paitsi mahdollisesti myöhäisimpiä kotiin lähtijöitä Varsinais-Suomessa.
 – Lumisade näyttää jatkuvan tiistaiyön ja aamun, jolloin on erittäin vaikea ajokeli Etelä-Suomessa, Hellinen sanoo.
 – Tuuli voimistuu ja saa lumen pöllyämään vaakasuorassa.
 Ilmatieteen laitos on antanut vaarallisen kelin varoituksen maanantaiksi Varsinais-Suomeen, Uudellemaalle, Kanta-Hämeeseen ja Ahvenanmaalle. Tiistaina varoitus koskee näiden lisäksi Päijät-Hämettä, Kymenlaaksoa ja Etelä-Karjalaa, mutta loivempi, mahdollisesti vaarallisen kelin varoitus on voimassa aina Savon ja Pohjanmaan korkeudelle saakka.

Korkoa korolle: Lähipäivinä Etelä-Suomeen vielä 20–30 senttiä lunta – vaakasuora pölinä tekee erittäin pahan ajokelin