Summary: Todistaja muutti kertomustaan yli 12 vuotta tapahtumien jälkeen. Tuomittu valitti hovioikeuteen.

Vuonna 2005 kadonneen ja vuonna 2010 kuolleeksi julistetun ilomantsilaismiehen tappoa puidaan tänään ja huomenna Itä-Suomen hovioikeudessa.
 42-vuotias mies tuomittiin Pohjois-Karjalan käräjäoikeudessa viime joulukuussa yhdeksän ja puolen vuoden vankeuteen. Tuomio tuli sen jälkeen, kun kertomustaan vuosien jälkeen muuttanut todistaja sanoi, että näki tuomitun tappaneen ilomantsilaismiehen. Toinen todistaja kertoi, että auttoi tuomittua piilottamaan ruumiin yhdessä tuomitun kanssa.
 Kun todistajat kertoivat tapahtumista, heidän omat epäillyt rikoksensa olivat jo vanhentuneet.
 Tuomitun mukaan käräjäoikeus on arvioinut näytön sisällön, luotettavuuden ja merkityksen väärin. Tuomittu ei valituksensa mukaan tappanut ilomantsilaismiestä, eikä hänellä edes ollut mitään motiivia tehdä niin.
 Käräjäoikeuden mukaan tapon uhriksi joutunut Jari Pesonen meni samaan autoon tuomitun, toisen miehen ja naisen kanssa Ilomantsissa vietetyn ravintolaillan päätteeksi. Oikeus päätteli autoa ajaneen naisen kertomuksesta, että tuomittu mies kuristi Pesosen liikkuvan auton takapenkillä elokuisena yönä.
 .
 Ilomantsilainen Jari Pesonen katosi vuonna 2005. Poliisi julkaisi tämän kuvan hänestä katoamisen jälkeen. Yle
 Nainen muutti kertomusta vuosien jälkeen
 Autoa kuljettanut nainen kertoi oikeudessa, että pelkäsi tuomittua ja oli tapahtuneesta järkyttynyt. Hän sanoi valehdelleensa poliisille vuonna 2005, kun poliisi kyseli häneltä tutkinnassa Pesosen katoamisesta. Silloin hän kertoi, että Pesonen jäi auton kyydistä Joensuuhun jatkamaan ryyppyiltaa.
 Naisen mukaan hän halusi kertoa asioista vuosien jälkeen, sillä asia oli jäänyt vaivaamaan häntä.
 Poliisi tutki katoamista jo tuoreeltaan katoamisena ja henkirikoksena vuosina 2005 ja 2006. Rikosepäilyn tutkinta kuitenkin kuivui kasaan ja Pesosta etsittiin muun muassa Joensuun läpi virtaavasta Pielisjoesta.
 Tuomitun kuristamaksi käräjäoikeuden mukaan joutuneen Pesosen ruumista ei koskaan löytynyt.
 Tuomittu kyseenalaistaa naistodistajan kertomuksen
 Käräjillä tuomitun miehen valituskirjelmän mukaan ainoa näyttö taposta on ollut naistodistajan 12,5 vuotta tapahtumien jälkeen antama kertomus. Tuomitun mukaan millään epäillyn tapon jälkeisillä tapahtumilla, kuten ruumiin hävittämisellä, ei voida näyttää hänen syyllistyneen tappoon.
 Käräjäoikeus katsoi, että nainen kuljetti Pesosen kuoleman jälkeen tuomitun ja matkalta kyytiin poimitun tuomitun kaverin Ilomantsin Hattuvaaraan. Siellä miehet kätkivät oikeuden mukaan Pesosen ruumiin autiotalon kellariin. Sieltä tuomittu seuraavien päivien aikana siirsi ruumiin johonkin toiseen paikkaan, jonka sijaintia ei ole saatu selvitettyä, käräjäoikeus totesi.
 Tuomitun mukaan nainen ei ole voinut tehdä luotettavia havaintoja pimeässä autossa, jonka sisällä ainoa valaistus on ollut autoradion valo. Valituskirjelmän mukaan vaihtoehtoisia tapahtumankulkuja, kuten äkillistä sairaskohtausta, ei ole voitu luotettavasti sulkea pois. Tuomittu on itse vedonnut muun muassa siihen, että hän ei muista tapahtumia ja on kertonut muun muassa, että on yrittänyt miettiä itsekin, mitä hänen vanhalle kaverilleen Jari Pesoselle oikein tapahtui.
 Syyttäjä: Käräjäoikeus teki oikeat johtopäätökset
 Syyttäjän mukaan naisen tekemät havainnot eivät ole voineet olla tilanteessa kattavat, mutta ne riittävät johtopäätösten tekoon. Syyttäjä katsoo myös, että näytössä on kiinnitettävä huomiota tuomitun toimintaan Pesosen kuoleman jälkeen. Syyttäjä katsoo, että esimerkiksi ruumiin kätkeminen ja vainajan vaatteiden piilottaminen viittaavat henkirikoksen tekemiseen. Syyttäjän mukaan tähän ei olisi ollut tarvetta, mikäli Jari Pesonen olisi kuollut muutoin kuin tahallisen rikoksen kautta.
 Syyttäjän mukaan tuomitulla oli myös motiivi tappaa Pesonen. Käräjäoikeuden mukaan Pesosen lähipiiriin kuulunut mies oli pahoinpidellyt tuomitun lähisukulaisen vain kuukautta ennen Pesosen katoamista. Syyttäjä pitää tätä mahdollisena motiivina, vaikka käräjäoikeuden mukaan varmuutta pahoinpitelyn ja tapon yhteydestä ei saatu.
 Lue lisää:
 Yli 13 vuotta sitten kadonneen Jari Pesosen omaiset eivät luovuta, vaikka taposta tuomittu mies ei puhu – porukka kasassa jo maastoetsintöihin
 Kadonneen Jari Pesosen tapauksessa pitkä tuomio – lähes 10 vuotta taposta ja muista rikoksista
 Kadonneet: Jari Pesonen

Kadonneen Jari Pesosen tapauksen käsittely alkoi Itä-Suomen hovioikeudessa – ruumista ei ole löytynyt, käräjäoikeus antoi tuomion taposta


Summary: Kenya Airwaysin koneen laskutelinetilasta löytyi myöhemmin ruokaa, vettä ja reppu.

Lontoolaisesta puutarhasta on löytynyt ruumis, jonka poliisi uskoo pudonneen matkustajakoneen laskutelinetilasta, kertovat muun muassa  BBC  ja  Guardian .
 Ruumiin epäillään pudonneen Kenya Airwaysin lentokoneesta, joka laskeutui sunnuntaina Heathrow’n lentokentälle. Ruumis löydettiin Claphamista. Paikallinen asukas kertoo BBC:lle, että ruumis oli pudonnut vain metrin päähän hänen naapuristaan, joka oli ollut ottamassa aurinkoa puutarhassa.
 Kenya Airways kertoo tarkastaneensa koneen laskutelinetilan ja löytäneensä sieltä ruokaa, vettä ja repun. Yhtiö esitti surunvalittelut tapauksen johdosta.
 Lento Keniasta Lontooseen kestää vajaat yhdeksän tuntia.
 Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta, kun salamatkustaja on pudonnut koneesta matkalla Heathrow’n kentälle.
 Vuonna 2015 lontoolaisen kaupan katolta löytyi ruumis, joka oli pudonnut British Airwaysin lentokoneesta. Kone oli matkannut Etelä-Afrikan Johannesburgista Lontooseen. Samaisen koneen laskutelinetilasta löydettiin toinen salamatkustaja kriittisessä tilassa.
 Vuonna 2012 Kapkaupunkista Lontooseen saapuneen lentokoneen laskutelinetilasta löytyi menehtynyt mies.
 Korjattu klo 10.54: Kenialaisen lentoyhtiön nimi on Kenya Airways, ei Kenya Airlines.
 Lisää aiheesta:
 Body of plane stowaway found in London garden
 Kenya flight 'stowaway' body found in Clapham garden

Lontoolaisesta puutarhasta löytyi ruumis, jonka uskotaan pudonneen matkustajakoneen laskutelinetilasta


Summary: Metsien hakkuita voitaisiin lisätä, jos siitä valmistettavat tuotteet olisivat ilmaston kannalta järkeviä. Nykyisillä hakkuilla ja tuotteilla ilmastotavoitteiden saavuttaminen on vaikeaa.

Auringonlaskun alasta biotalouden veturiksi?
 Uusi tutkimus osoittaa metsäteollisuuden verkkaisen uudistustahdin ja kyseenalaistaa sen mahdollisuudet tuoda nopeita ratkaisuja ilmastonmuutoksen hidastamiseksi.
 Suomen ympäristökeskuksen, Itä-Suomen yliopiston ja Luonnonvarakeskuksen tutkimuksen mukaan ala aiheuttaa arvioitua enemmän kasvihuonepäästöjä, kuin sitoo hiilidioksidia metsiin ja puutuotteisiin.
 Ennätyssuurten hakkuiden aiheuttamat hiilipäästöt vaikuttavat myös aikaisemmin arvioitua selvästi pidempään.
 Tulos on ikävä uutinen tavoitteille pitää metsät ilmaston kannalta tärkeinä hiilen talteenottajina tai sitoa hiiltä pitkäaikaisiin puutuotteisiin. Se myös vahvistaa  aikaisempia  arvioita hakkuiden vaikutuksista hiilinieluihin.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.)  hallitus tavoittelee  päästöjen leikkausten lisäksi sitä, että lähinnä metsien hiilinielut pysyvät sillä tasolla, että Suomi saavuttaa hiilineutraalisuustavoitteen vuonna 2035. Tavoite tarkoittaa sitä, että päästöt eivät ole Suomen nieluja suuremmat.
 Tänään julkaistu tutkimus on ensimmäinen, jossa katsotaan metsäteollisuuden koko ketjua pitkältä ajalta hakkuista siihen saakka, miten ja mitä tulee tuutista ulos tuotteina. Tutkijat ovat mallintaneet lisääntyvien hakkuiden vaikutukset metsien hiilitaseeseen ja alan tuotteiden ilmastovaikutukset.
 Metsät tuotteineen lähes liikenteen veroinen päästölähde
 Tutkijoiden laskelmien mukaan nykytasolle kasvaneet hakkuut aiheuttavat lähes liikenteen veroisen ilmastopäästön vuosittain.
 Niiden nettopäästöt ovat noin 7 miljoonaa hiilidioksidiekvalenttitonnia, kun liikenteen osuus on reilut 10 miljoonaa tonnia. Liikenne vastaa noin viidennestä kaikista Suomen ilmastopäästöistä, sen sijaan metsäteollisuuden päästö tutkimuksessa on laskennallinen. Tulos kuitenkin vastaa todellisia metsien nielumenetyksiä, jotka vaikeuttavat Suomen pyrkimyksiä päästä ilmastotavoitteisiin.
 – Teemme nyt melkoista hiilikuoppaa, joka pitäisi paikata jollakin tavalla. Tuotepalettia pitäisi muuttaa perusteellisesti ja kaikki metsänhoidon keinot pitäisi ottaa käyttöön. Näillä ei välttämättä pystytä korvaamaan kielteisiä vaikutuksia, kun päästövähennyksiä pitää saada nopeasti, tiivistää tutkimuksen pääkirjoittaja, professori  Jyri Seppälä  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Tutkimuksessa on arvioitu, että lisähakkuiden aiheuttama ilmastohaitta on vähintään kaksinkertainen aikaisemmin arvioituun verrattuna.
 Tutkijat eivät kuitenkaan anna päättäjille suosituksia sopivista hakkuutasoista, vaan tuovat esille karkean kokonaistilanteen. 7 miljoonan hiilidioksidiekvalenttitonnin päästöä ei synny eikä metsien kyky uusiutua heikkene, jos metsäteollisuuden ainespuun hakkuissa palataan jonkin verran alle 60 miljoonaan kuutiometrin tasolle.
 Tällä  tasolla  oltiin viitisen vuotta sitten ja se on ollut teollisuuden hakkuiden yleinen taso tällä vuosisadalla.
 Ilmastonmuutoksen hillinnässä metsillä ja niiden käytöllä on keskeinen merkitys. Useat tutkijat hakevatkin nyt tarkempaa tietoa siitä, mihin metsiä kannattaa käyttää. Nyt julkaistua menetelmää voi soveltaa myös muissa Suomen kaltaisissa maissa.
 Raakasellu vetää, vaikka tilalla pitäisi olla jalostetumpia tuotteita
 Onko nykyinen metsäteollisuus siis viemässä Suomea poliittisesti hankalaan tilanteeseen, kun Suomi on mukana päästöjen vähentämiseen tähtäävässä EU:n ilmasto-ohjelmassa?
 Puusta tehdään ainakin tällä hetkellä ilmastomielessä liian lyhytikäisiä tuotteita, ja niitä valmistetaan väärällä tavalla.
 Ilmastonmuutoksen takia muutos parempaan on tapahtumassa tutkijoiden mukaan aivan liian hitaasti. Tilannetta vaikeuttaa se, että metsäteollisuuden jalostusaste on laskenut sen myötä, kun  raakasellulla riittää Aasiassa kysyntää . Kehityksen pitäisi olla päinvastainen. Suomalaisia puutuotteita pitäisi jalostaa pidemmälle, pitkäikäisemmiksi ja niin, että niillä voidaan korvataan ilmaston kannalta haitallisia tuotteita.
 – Käytämme luonnonresurssia vähän hullulla tavalla. Olemme tyhjentämässä raaka-ainepotentiaalia tilanteessa, jossa meillä ei ole ilmaston kannalta kovin hyviä tuotteita, summaa professori Seppälä tilannetta.
 Puista sahataan muun muassa lautoja, mutta paljon suurempi osuus raakapuusta päätyy poltettavaksi. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Yksi ongelma metsäteollisuuden ilmastokuorman kannalta on puun runsas polttaminen.
 Melko yleisen käsityksen mukaan puuta poltetaan Suomessa hakkeena esimerkiksi kunnallisissa voimaloissa ja kotien tulisijoissa.
 Suurin osa polttopuusta palaa kuitenkin sellutehtaiden yhteydessä olevissa voimaloissa. Oheisesta kuviosta näkee myös sen, että metsäteollisuuden sivuvirroista, kuten tukin jämäpaloista, syntyy kaikkein suurin koko metsäteollisuuden puun käytön yksittäinen virta. Nämä kaikki poltetaan.
 Mikko Airikka / Yle
 Metsäteollisuus käyttää noin puolet puusta saatavasta polttoenergiasta itse. Jotta sellua syntyy, lähinnä kuitupuu pitää rikkoa pieniin osiin. Sellutehtaat ovat tämän takia maan suurimpia sähkönkäyttäjiä. Metsäteollisuuden puulla myös lämpiää moni taajama eri puolilla maata.
 Tutkijat kyseenalaistavat arvokkaan puun tuhlaamisen pelkästään sähköksi ja lämmöksi. Siinä puu vapauttaa hiilensä liian nopeasti hakkuiden jälkeen eikä sillä pysty korvaamaan ilmastohaitallisia tuotteita. Polttoa pitäisi vähentää siitä huolimatta, että metsäteollisuuden puu vastaa reilusti yli puolta kaikesta uusiutuvilla tuotetusta energiasta. Tulevaisuuden sellunkeitto voisi Suomen ilmastopaneelin jäsenen, professori Seppälän mukaan saada sähkönsä uusiutuvasta tuulesta.
 Metsäteollisuus sanoo  tekevänsä  tuotteensa pitkälti hiilidioksidivapaasti. Lisäksi Suomi on saavuttanut EU:n uusiutuvan energian tuotantotavoitteet metsäteollisuuden hakkaamilla puilla.
 Ilmastoviisaat tuotteet vielä haussa
 Nykytuotteilla on heikohko myönteinen ilmastovaikutus sen takia, että nykytuotteilla ei pysty paikkaamaan hakkuiden tekemää päästökuoppaa pitkään aikaan.
 Vaikutus pienenee selvästi myös sen takia, että fossiilisten polttoaineiden käytön vähentyessä puuperäinen energia korvaa vähemmän fossiilista energiaa. Näiden syiden takia esimerkiksi paperin ja mahdollisesti kartongin ilmastovaikutus voi jatkossa olla pakkasen puolella, eli niiden tuotannon haitat ovat ilmastomielessä hyötyjä suuremmat.
 Tutkijat eivät löytäneet yhtään teollisuuden päätuotetta, jonka niin sanottu fossiilisia polttoaineita korvaava kerroin olisi suurempi kuin se, jolla hakkuiden aiheuttamaa hiilikuoppaa täytetään. Uusien puutuotteiden osalta ei ole vielä saatavilla tarkempia tietoja.
 He laskivat kaikille alan tuotteille yhteisen korvaavuuskertoimen. Kerroin jäi reilusti alle puoleen siitä, jota vaadittaisiin hiilikuopan täyttämiseen ja siihen, että metsät uudistuvat myös tulevaisuuden käyttöä varten.
 Sen sijaan vaikutusten pitkäaikaisuus yllätti tutkijat, kun he kehittivät laskelmia varten uutta menetelmää.
 – Jos hakkuutaso pysyy ennallaan, niistä kertyy nykytuotteilla kielteisiä vaikutuksia koko tämän vuosisadan. Vaikutukset ovat voimakkaimmillaan 50 vuoden päästä hakkuista, kertoo Seppälä.
 Hakkuita voitaisiin lisätä uusilla kestävillä tuotteilla
 Tutkijat eivät anna neuvoja siihen, mihin tiettyyn suuntaan alaa pitäisi kehittää.
 Muutoksen pitää professori Seppälän mukaan olla kuitenkin laaja, muuten hiilikuoppaa ei saada täytettyä. Niin sanottujen biotuotteiden tilanteesta kertoo se, että kun tutkimuksessa käytiin läpi nykyiset alan päätuotteet, mukaan ei mahtunut mahdollisia tulevia kärkituotteita. Niillä ei siis ole ainakaan vielä kokonaisuuden kannalta merkitystä.
 Tutkimuksessa ei ollut suoraan esillä paljon puhuttu  puurakentaminen . Nykytietämyksen mukaan merkittävä osa rakennusteollisuuden puusta poltetaan ja on siten lyhytikäistä. Tämä alentaa koko mekaanisen metsäteollisuuden ja rakentamisen runsaan puun käytön ilmastokestävyyttä.
 Tutkimuksen mukaan edes puurakennusten kevyempien tuotteiden, kuten ovien, ikkunoiden, ja parkettien korvauskertoimet eivät yltäneet vaaditulle korvaavuustasolle.
 – Jotta hakkuita voitaisiin ilmastomielessä lisätä nykyisestä, hakkuiden puita pitäisi käyttää hyvin eri tuotteisiin kuin nyt, linjaa professori Seppälä.
 Tämä voisi tarkoittaa sitä, että esimerkiksi Kemiin kaavailtua Metsä Groupin  uutta selluinvestointia  pitäisi miettiä tarkemmin uudestaan.
 Yksi mahdollinen tuote voisi olla  puuvillaa  ja muovikuituja korvaavan viskoosin valmistus sellusta. Puuvillan viljelyn ympäristöhaittojen takia tuotantoa kannattaa korvata uusiutuvalla puuraaka-aineella.
 Sen sijaan muovia korvaava pakkauskartonki ei nykymuodossaan ole välttämättä ilmastokestävää. Jotta se voisi olla sitä, professori Seppälän mukaan tilannetta parantaisi ensimmäiseksi se, että sellutehtaiden poltettavasta mustalipeästä ja ligniinistä pitäisi valmistaa fossiliituotteita korvaavia tuotteita.  Muoviton pakkauskartonki  on yksi metsäteollisuuden uusista tuotteista.
 Tutkimus on  julkaistu  Journal of Environmental Management -tiedejulkaisussa.
 Lue myös:
 Luonnonvarakeskuksen tutkija Risto Korpisen mukaan Suomessa tutkitaan paljon, kuinka puuta voitaisiin hyödyntää enemmän. LUKE
 Suomalaiset elävät keskellä aarretta, joka korvaa öljyn ja paljon muuta – Listasimme kiinnostavimmat tuotteet, joita tutkitaan nyt
 Ilmastopaneelin Ollikainen maalaa: Suomea uhkaa jopa neljän miljardin veromätky, jos hakkuut kuristavat hiilinielua – Ministerit odottavat tuoreita lukuja
 Professorit varoittavat: Veronmaksaja voi joutua sellutehdasbuumin maksajaksi – Suomi ei voi hakata metsiä näin paljon
 Kiihtyvä sellunkeitto nosti uusiutuvan energian tuotannon ennätyslukemiin viime vuonna
 Goodbye, kuukkelimetsä: Hakkuukiistat palasivat Suomeen, kun biotalous jauhaa puuta rahaksi

Uusi tutkimus osoittaa metsätalouden ilmastovaikutukset arvioitua suuremmiksi – Professori: "Käytämme luonnonresurssia vähän hullulla tavalla"


Summary: Rapuruttoa muistuttavaa leväsientä on löytynyt Kaavin Mäntyjärven ravuista.

Suomalaisen pikkujärven ravuista on löytynyt rapuruton aiheuttajaa muistuttava ennestään tuntematon leväsienilaji, kertoo Ruokavirasto. Pohjois-Savossa Kaavin Mäntyjärvessä havaittu leväsieni muistuttaa Suomeen vieraslajina tullutta rapuruttoa niin paljon, että se voi häiritä rapuruttotutkimusten luotettavuutta.
 Rapurutto kasvaa rapujen kuoressa ja aiheuttaa useimmiten jokiravulle kuolemaan johtavan taudin.

Ennestään tuntematon leväsieni voi vaikeuttaa rapuruton tunnistamista


Summary: Luke näkee, että Ruotsin Kaunisvaaran ja Suomeen suunnitellun Hannukaisen kaivoksen vaikutukset tulisi arvioida yhdessä.

Ruotsin Luonnonsuojeluviraston hakema Tapulin kaivoksen ja Kaunisvaaran rikastamon kaivosluvan osittainen peruuttaminen saa kannatusta ympäristöviranomaisilta ja -järjestöltä Pohjois-Suomessa.
 Yle Uutiset kertoi toukokuussa Pohjois-Ruotsissa sijaitsevan  rautakaivoksen pumppaavan rikastushiekkaa tulvivalle suolle.  Ympäristövaikutuksista on noussut  huolta jo aiemmin .
 Rovaniemen ja Meri-Lapin ympäristölautakunnat, Luonnonvarakeskus ja Suomen Luonnonsuojeluyhdistyksen Lapin piiri tukevat Ruotsin Luonnonsuojeluviraston hakemusta Uumajan käräjäoikeudelle. Luonnonsuojeluvirasto on katsonut, että kaivosluvan osittaisella peruuttamisella ehkäistäisiin metallivalumien aiheuttamaa merkittävää ympäristöriskiä.
 Perusteluissa sanotaan, ettei kaivosyhtiö Kaunis Iron AB noudata toiminnassaan vajaa vuosikymmen sitten tehtyä kaivoslupapäätöstä. Luonnonsuojeluviraston mielestä kaivosluvassa on säännelty vesistöpäästöjen rajoja puutteellisesti.
 Peruuttamishakemuksen ulkopuolelle on jätetty kaivosluvan osat, jossa puhutaan alueen jälkikäsittelystä ja ympäristövahinkovakuuksista. Päämääränä on, että kaivosyhtiö hakisi uutta ympäristölupaa varsinaiselle toiminnalleen.
 Kaivosyhtiön Kaunis Iron AB:n edustajat ovat aiemmin julkisuudessa kiistäneet kaivoksen aiheuttavan ympäristön pilaantumisriskiä.
 Luonnonvarakeskus näkee useita riskejä
 Lapin ely-keskuksen lausunto asiasta Uumajan käräjäoikeudelle on vielä kesken. Muiden osallisten lausunnonantoaika loppui 1. heinäkuuta Suomen puolella.
 Esimerkiksi Luonnonvarakeskus (Luke) näkee, että Tapulin kaivoksen ja Kaunisvaaran rikastamon nykyiset lupaehdot eivät estä kaivoksen kalataloudellisia vaikutuksia vesistöön. Muonion-Tornionjokeen yhteydessä olevan vesistön tila on vaarassa heikentyä erilaisten metallipäästöjen ja niiden yhteisvaikutusten vuoksi.
 Suurimmat puutteet Luke näkee rikastushiekan käsittelyssä, vaikutuksessa pohjaveden korkeuteen sekä happoa tuottavien kivilajien mahdollisissa päästöissä ympäristöön.
 Luken mukaan kahden Muonionjokeen vaikutuksia tuovan kaivoksen ympäristövaikutukset tulisi arvioida yhdessä. Kaunisvaaran kaivoksen päästöjen lisäksi Kolariin suunniteltu Hannukaisen kaivos kuormittanee jatkossa Muonion-Tornionjoen vesistöä.
 Luonnonsuojeluliitto tarkastuttaisi jälkikäsittelymääräykset
 Suomen luonnonsuojeluliiton Lapin piiri näkee, että kaivoksen lupien tarkastamisen yhteydessä pitäisi varmistaa myös, että jälkikäsittelyyn ja ympäristövahinkojen korjaamiseen liittyvät määräykset olisivat riittäviä.
 Meri-Lapin ympäristölautakunnan kanta on, että ruotsalaisen Kaunisvaaran kaivoksen lupahakemukset eivät ole ottaneet huomioon Tornionjoen valuma-alueen ympäristöä. Sen mukaa ympäristövahinkojen riski on olemassa.
 Rovaniemen ympäristölautakunta otti asian käsittelyynsä, koska se on lausunnonantaja Muonionjoen varrella sijaitsevien Kolarin, Pellon ja Ylitornion ympäristönsuojeluasioissa. Ympäristölautakunta pitää Suomalais-ruotsalaisen rajajokikomission myöntämää lupaa ylimalkaisena ja kokee, ettei Kaunis Iron AB:n ympäristövaikutusten valvonta ole riittävää.
 Suomen viranomaiset saavat lausua Kaunisvaaran rautakaivoksen luvasta, koska kaivoksen toiminnalla voi olla Suomen ja Ruotsin rajan ylittäviä vaikutuksia. Tornion-Muoninjoen vesistössä on merkittäviä kalakantoja ja se on suurin Itämeren alueen joki.
 Lisää aiheesta:
 Kaunisvaaran ja Tapulin luvan peruminen kiinnostaa myös Suomen puolella   Lapin kansanedustajilta kirjallinen kysymys Kaunisvaaran kaivoksesta   Suomi osallistuu Pajalan Kaunisvaaran kaivoshankkeen YVA-menettelyyn   Rajajokikomissio huolissaan kaivosten yhteisvaikutuksesta rajajokeen
 Luonnonvarakeskus ei puolla Hannukaisen kaivosta – kuparipäästöt voisivat jopa tappaa lohia

Pajalan Kaunisvaaran kaivoksen luvan peruuttaminen saa tuen ympäristöviranomaisilta ja -järjestöltä Lapissa


Summary: Norjalaisraportti: Tamokdalenin uhrit jäivät vyöryyn kalliojyrkänteen alla.

Norjan Tamokdalenissa Blåbärfjelletissä sattuneen lumivyöryonnettomuuden uhrit laukaisivat vyöryn kulkiessaan normaalista poikkeavalla reitillä, selviää norjalaisten julkaisemasta onnettomuusraportista. Ryhmässä oli kolme suomalaista ja yksi ruotsalainen.
 Tiiviissä ryhmässä liikkuneet hiihtäjät olivat kalliojyrkänteen alla noin tuhannen metrin korkeudessa, kun vyöry murtui hieman heidän yläpuoleltaan, Norjan geoteknisen instituutin NGI:n raportissa todetaan.
 Uhrit kulkeutuivat lumimassan mukana lähes puolen kilometrin matkan ja hautautuivat sitten kokonaan lumeen noin kahden metrin syvyyteen. Lumivyöry on kuljettanut uhreja jopa yli 70 kilometrin tuntinopeudella.
 NGI:n tutkijat selvittivät hiihtäjien käyttämän reitin uhrin urheilukellon paikannustiedoista. Niiden mukaan hiihtäjien reitti on kulkenut paikoin yli 40-asteisessa, hyvin jyrkässä maastossa.
 Tavanomainen paikallisten käyttämä nousureitti tunturiin kiertää huippuharjanteelle loivemmassa maastossa, raportissa sanotaan. Uhrien arvioidaan menehtyneen kauan ennen pelastajien hälyttämistä.
 Vastaavan kokoisia lumivyöryjä sattuu samassa kohdassa ainakin kerran talvessa, raportissa todetaan. Lumivyöryn laukeamisalue oli raportin mukaan vähintään noin 200 metrin levyinen ja murtumakohdassa lunta oli noin metrin paksuudelta.
 Kaikkiaan vyöryalue kattoi noin 17 jalkapallokentän alan. Myös isommat vyöryt ovat alueella mahdollisia.
 Neljä henkeä vaatinut onnettomuus sattui puoli vuotta sitten. Viimeistä vainajaa ei ole vieläkään voitu etsiä. Tromssan poliisi on seurannut olosuhteita tunturissa ja totesi viimeksi kesäkuun lopussa alueella olevan yhä jopa neljä metriä lunta.
 Ryhmän päätöksenteko jää selviämättä
 Raportista ei ilmene, onko ryhmä pitänyt esimerkiksi taukoja noustessaan vuorelle. Ryhmän päätöksentekoa raportissa ei myöskään arvioida.
 – Ammattilaisten kesken on varottu spekuloimasta, mitä vuorella on päätetty, koska kukaan ei voi sitä enää kertoa, toteaa lumiturvallisuuskouluttaja ja ACMG-hiihto-opas  Eeva Mäkelä.
 Suomalaista lumiturvallisuuskoulutusjärjestelmää kehittämässä ollut Mäkelä sanoo, että kursseilla keskitytään järkevään päätöksentekoon ja inhimillisen tekijän tiedostamiseen. Kursseilla perehdytään myös muun muassa Norjan lumivyöry- ja sääennustepalveluihin.
 Vuorilla entistä enemmän laskijoita ja vyöryonnettomuuksia
 Vapaalaskun suosio on kasvanut voimakkaasti Norjassa viime vuodet. Myös lumivyöryihin joutuneiden ja niissä kuolleiden määrä on samalla kasvanut.
 Viime talvena lumivyöryonnettomuuksissa kuoli koko Norjassa 13 ihmistä. Vain vuosikymmenen ensimmäisenä talvena kuoli yhtä moni. Suurin osa lumivyöryyn joutuneista selvisi kuitenkin hengissä.
 Läheltä piti -tilanteita, joissa ihminen joutui vyöryyn, mutta selvisi, sattui kaikkiaan 56. Kaikkiaan viranomaisten tietoon tuli 118 lumivyörytilannetta, joissa ihminen oli osallisena.
 Tällä vuosikymmenellä kaikkiaan 64 ihmistä on kuollut Norjassa lumivyöryissä. Edelliseen vuosikymmeneen verrattuna lumivyörykuolemat ovat yli kaksinkertaistuneet.
 Suurin osa menehtyneistä on ollut vuorilla harrastamassa vapaalaskua. Lähes kaksi kolmasosaa kuolemaan johtaneista lumivyöryonnettomuuksista on sattunut Pohjois-Norjassa.
 Lue lisää:
 Paksu lumikerros estää edelleen kadoksissa olevan suomalaisen etsinnät Norjan Tamokdalenissa – lumivyörystä kulunut pian puoli vuotta

Pohjois-Norjan lumivyöryn suomalaisuhrien reitti selvisi urheilukellosta: ryhmä oli normaalista poikkeavalla reitillä


Summary: Uudella kimalaiskärpäslajilla on yhtäläisyyksiä mystisen Yön kuninkaan kanssa.

Australiasta löydetty uusi kimalaiskärpäslaji on nimetty suositun tv-sarjan Game of Thronesin pahiksen mukaan, kertoo  BBC . Uudelle lajille antoi nimensä Yön kuningas eli englanniksi Night King.
 Australian tieteellinen tutkimuslaitos CSIRO antoi lajin tieteelliseksi nimeksi paramonovius nightking.
 Laji löydettiin Wandoon kansallispuistosta Länsi-Australiasta. Noin sentinmittaisia hyönteisiä tavataan vain talvisin.
 Tutkijoilla oli perustelut lajin nimeämiselle suositun sarjan hahmon mukaan.
 – Kimalaiskärpäsellä on paljon yhtäläisyyksiä Game of Thrones -hahmon kanssa. Molempia tavataan vain talvella, ja molemmilla on päässään piikkikruunu. Naaraspuoliset kimalaiskärpäset munivat toisten hyönteisten päälle, ja munien kuoriduttua ne syövät hyönteiset sisältä päin ja muuttavat ne käveleviksi zombeiksi, aivan kuten oikea Yön kuningas, sanoi CSIRO:n tutkija  Bryan Lessard .
 – Jos jotakin tapahtuu scifi- tai fantasiasarjassa, on todennäköistä että luonnossa niin on jo tapahtunut.
 Yön kuningas on Game of Thronesissa mystisten valkeiden kulkijoiden johtaja ja yksi sarjan keskeisiä pahiksia. Valkeat kulkijat hyökkäävät sarjassa ihmisten valtakuntaa vastaan zombiarmeijan kanssa.
 Yön kuningas ei ole esiintynyt  George R.R. Martinin  Tulen ja jään laulu -kirjasarjassa, johon Game of Thrones -sarja perustuu. Kirjasarja on yhä kesken. Maailman suosituimmaksi tv-sarjaksi noussut Game of Thrones päättyi toukokuussa.
 Maailmassa tunnetaan yli 5 200 kimalaiskärpäslajia, mutta niitä on todennäköisesti paljon enemmän.

Australiasta löydetty hyönteislaji nimettiin Game of Thrones -pahiksen mukaan – muuttaa toiset ötökät käveleviksi zombeiksi


Summary: Myös Kiinan keskushallinto on tuominnut vandalismin parlamenttirakennuksessa.

Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  on tuominnut vallanvaihdoksen vuosipäivän levottomuudet aamuneljältä järjestetyssä lehdistötilaisuudessa.
 Vain paria tuntia aiemmin poliisi oli tyhjentänyt Hongkongin parlamenttirakennuksen, jonne osa mielenosoittajista oli tunkeutunut särkemällä lasiovet.
 Mielenosoittajat särkivät parlamenttitalon lasiovet päästäkseen rakennukseen sisään. JEROME FAVRE/ EPA
 Rakennuksen sisällä protestoijat rikkoivat huonekaluja ja töhrivät seiniä. Seinälle he ripustivat brittihallinnon aikaisen lipun.
 Hallintojohtaja Lam kutsui varhaisaamun tiedostustilaisuudessa väkivaltaisiksi äityneitä protesteja surullisiksi ja järkyttäviksi.
 Hän sanoi toivovansa, että yhteiskunta palaa normaalitilaan mahdollisimman nopeasti. Lam totesi myös, että tuhannet mielenosoittajat olivat marssineet rauhanomaisesti.
 Myös Kiinan keskushallinto tuomitsi vandalismin parlamenttirakennuksessa ja vaati, että siitä vastuussa olevat on asetettava rikosoikeudelliseen vastuuseen.
 Protestoija heilutti Britannian lippua parlamenttitalossa. JEROME FAVRE/ EPA
 Lam väistellyt julkisuutta jättiprotestien jälkeen
 Lam on väistellyt julkisuutta sen jälkeen, kun hän joutui taipumaan anteeksipyyntöön muutama viikko sitten. Lam pyysi tuolloin erityisalueen asukkailta anteeksi ajamaansa luovutuslakia, jonka vastustus sai jopa kaksi miljoonaa hongkongilaista kaduille.
 Nyt jäihin laitettu laki olisi mahdollistanut vakavista rikoksista epäilyjen luovuttamisen tuomiolle Manner-Kiinaan.
 Maanantaina Lam esiintyi julkisesti ensimmäisen kerran yli viikkoon. Hän osallistui lipunnostotilaisuuteen, jossa muistettiin hetkeä, jolloin Hongkongin hallinto siirtyi Kiinalle 1. heinäkuuta vuonna 1997.
 Kyseessä oli ensimmäisen kerran 22 vuoteen, kun hallintojohtaja pysytteli sisätiloissa juhlallisuuksien aikana. Syyksi tälle kerrottiin huono sää.
 Mielenosoittajat ovat vaatineet Lamin eroa, mutta hän ei ole suostunut tähän
 Lisää aiheesta:
 Graffiteja seinille, muotokuvat palasiksi – Hongkongin mielenosoittajat tunkeutuivat lainsäädäntöneuvoston rakennukseen
 Pelko Kiinan vallan kasvusta ajaa Hongkongin kuohuntaa – tästä liikehdinnässä on kyse

Hongkongin hallintojohtaja astui lehdistön eteen aamuneljältä ja tuomitsi väkivaltaisuudet


Summary: Korjauksen kestosta ei ole toistaiseksi tietoa.

Kaukoliikenteen junat ovat tänään myöhässä Kouvolan ja Imatran välillä molempiin suuntiin, kertoo VR.
 Lappeenrannan yli maanantai-iltana kulkenut ukkonen aiheutti vikoja liikenteenohjausjärjestelmiin Luumäen ja Lappeenrannan välillä sekä Joutsenossa. Vikojen takia junat ovat myöhässä aikataulustaan 30–60 minuuttia.
 Rataosuudella kulkee yhteys Helsingin ja Joensuun välillä, ja myöhästymiset vaikuttavat laajalti Itä-Suomen kaukoliikenteeseen.
 Arviota korjauksesta ja tilanteen kestosta ei toistaiseksi ole. Rataliikennekeskuksesta kerrotaan, että korjausarvio tehdään aamupäivän aikana.

Itä-Suomen junaliikenne pahasti myöhässä eilisen ukkosen takia


Summary: Omakotitaloalueella sijainnut talo kärsi mittavat vauriot yöllisessä palossa. Pelastuslaitos sai estettyä palon leviämisen alueen muihin taloihin.

Pietarsaaressa omakotitalo on tuhoutunut tulipalossa pahoin. Yksi ihminen pääsi pelastautumaan talosta viime hetkillä. Hän ehti hengittää savukaasuja ja hänet on viety sairaalaan tarkastettavaksi.
 Päivystävä palomestari Joonas Nuolioja Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitokselta kertoo, että pelastautuminen oli täpärällä.
 – Siinä oli todella läheltä piti -tilanne. Hän heräsi yöllä tulipaloon. Yleensä liekit eivät tapa tällaisissa tapauksissa, vaan myrkylliset savukaasut, muistuttaa Nuolioja.
 Talo sijaitsee Mäkituvantiellä Permon kaupunginosassa, noin puolitoista kilometriä Pietarsaaren keskustasta. Pelastuslaitos sai palon hallintaan, eikä leviämisvaaraa muihin alueen omakotitaloihin ollut.
 1970-luvulla rakennettu, noin 180 neliön omakotitalo tuhoutui palossa pahoin.
 – Asuinhuoneistot kärsivät pahoja vaurioita, ja palo pääsi leviämään talon yläpohjaan. Syttymissyytä ei pystytä tässä vaiheessa arvioimaan, mutta rakennuksen sisäpuolelta se lähti.
 Palohälytys tuli maanantain ja tiistain välisenä yönä kahden aikaan. Hieman ennen aamuseitsemää palo oli saatu sammutettua.
 Tulipaloa oli sammuttamassa yksiköitä Pietarsaaren paloasemalta sekä vapaapalokunnasta.

Omakotitalo tuhoutui pahoin rajussa tulipalossa Pietarsaaressa – ihminen pelastui liekeistä viime hetkillä


Summary: Ronja-Ilona Junkkari ja hänen 7-vuotias poikansa Leevi yrittävät innostaa ihmisiä biokaasuautoilun pariin.

Suuri noppa saa kyytiä Lappeenrannan lasten liikennepuiston katoksen alla. Maahan on viritelty pelialustana toimiva Suomen kartta.
 Pelilauta muistuttaa Afrikan tähti-peliä. Osallistujat saavat heittää noppaa ja kääntää pelilaudalla olevia pylpyröitä, joiden alta paljastuu, onko kyseisellä paikkakunnalla biokaasuautojen tankkauspistettä. Peli on osa  Leevi Järvenperän  ja hänen äitinsä  Ronja-Ilona Junkkarin  biokaasukiertuetta.
 Samalla kun äiti peluuttaa ihmisiä ja puhuu ympäristöystävällisestä autoilusta, 7-vuotias Leevi rallaa polkuautolla pitkin liikennepuistoa.
 – Eilen Leevi ajoi polkuautolla yli neljä tuntia. Kyseli jo puoli viideltä, joko on ilta, naurahtaa äiti Ronja-Ilona Junkkari.
 Biokaasuenkeleiksi itseään kutsuvan parivaljakon käyntikohteina ovat muun muassa liikennepuistot ja kesätapahtumat.
 – Teemme tätä ilmaston takia. Haluaisimme, että biokaasuautoilu lisääntyisi, kertoo Junkkari.
 Visio kiertueesta bensasyöpöllä ajaessa
 Sisällä kytevä ilmastoahdistus synnytti idean biokaasuautokiertueesta. Ahdistus paisui kouvolalaisäidin sisällä niin isoksi, että hän ymmärsi, että jotain on tehtävä. Junkkari on opettanut pojalleen, että jokainen voi tehdä pieniä toimia ilmaston eteen.
 – Me olemme käyneet Espanjassa keräämässä roskia rannalta, kertoo ilmastoteoistaan ekaluokan aloittava Leevi Järvenperä.

 Käänteentekevä hetki oli viime syksynä, kun Junkkari vei Leeviä luontoeskariin. Heidän allaan oli silloin vanha bensasyöppö auto, joka kulutti bensiiniä 10 litraa sadalla kilometrillä.
 – Ajettiin eskariin, ja sitten yhtäkkiä meitä vastaan ajoi hirveä määrä valkoisia pakuja, äiti kuvailee.
 Sitten unelma välähti.
 – Ei vitsi, biokaasuenkeli! Semmoinen valkoinen auto ja siihen tarrat, äiti Ronja-Ilona Junkkari kertoo silloin päähän pälkähtäneestä visiostaan.
 Äidin vastuualue kiertueella on autoilusta puhuminen ja Leevi polkee mielellään liikennepuistoissa polkuautoja. Antro Valo / Yle
 Unelma oli biokaasupakettiauto, jossa voisi reissulla yöpyä
 Pakettiautoletkan näkemisen jälkeen äiti ja poika alkoivat haaveilla biokaasupakettiautosta. Takatilasta voisi tehdä nukkumapaikan, jossa voisi yöpyä Suomea kiertäessään.
 Lopulta paku-unelma kävi liian monimutkaiseksi, ja he joutuivat luopumaan unelmastaan. Äiti päätyi hankkimaan tavallisen biokaasuauton mäntsäläläisestä autoliikkeestä tammikuussa.
 – Vein vaihdossa perheen vanhan, rikkinäisen auton. Biokaasuauto maksoi 9000 euroa, kertoo Ronja-Ilona Junkkari.
 Nainen muistelee auton olevan vuoden 2012 vuosimalla. Sillä oli ajettu 55 000 kilometriä. Junkkari kertoo, että uusi auto kuluttaa puolet vähemmän kuin hänen vanha bensasyöppö autonsa.
 Junkkarin auto käy kaasulla ja bensiinillä. Antro Valo / Yle
 Suosio laskussa
 Junkkari kertoo tutkineensa pidempään keinoja ilmastonmuutoksen hidastamiseksi. Autoilun saralla hän on päätynyt siihen, että biokaasuautot ovat menopeleistä ympäristöystävällisimpiä.
 – Toki sähköauto voi olla tulevaisuudessa ympäristöystävällisempi, mutta se ei ole sitä tällä hetkellä. Eikä sähköauto ole realistinen monen ihmisen kukkarolle, sanoo Junkkari.
 Biokaasun ympäristöystävällisyyden puolesta liputtaa myös VTT:n tutkimusprofessori  Nils-Olof Nylund .  Hänen mukaansa  (siirryt toiseen palveluun) biokaasu on biopolttoaineista se, jonka kestävyyttä ei kukaan voi kyseenalaistaa.
 Alkuvuonna kaasuautoinnostus näyttää kuitenkin hieman hiipuneen.  Trafin tilastojen  mukaan toukokuuhun loppuun mennessä ensirekisteröitiin 357 autoa, joiden polttoaine on kaasu tai kaasu ja bensiini yhdessä. Viime vuonna samaan aikaan luku oli tilastojen mukaan 572. Koko viime vuonna  kaasuautoja ensirekisteröitiin 1161 .
 Trafin mukaan tilastot eivät ole ajan tasalla, eikä ero viime vuoden alkuun ole tosiasiassa kovin suuri. Viimevuotiselle reippaalle suosion kasvulle on kuitenkin syynsä.
 – Viime vuonna oli käytössä kaasuautoilua tukeva romutuspalkkio. Lisäksi kaasuyhtiöillä oli kampanjoita, joissa pystyi tankkaamaan kaasua kiinteillä kuukausihinnoilla, sanoo Trafin tietojohtaja  Juha Kenraali .
 Gasumin biokaasuyksikön myyntipäällikkö  Heidi Kuoppala  kertoi maanantaina Facebookissa, että kaasuautojen ensirekisteröinneissä olisi tehty kesäkuussa uusi kuukausiennätys – noin 400. Hän arvioi, että alkuvuoden heikompien lukujen takana oli päästömittaustapojen muutos, minkä vuoksi autoja ei saatu toimitettua.
 Biokaasua biojätteestä
 Pelkät biopolttoaineet eivät kuitenkaan riitä päästöjen vähentämiseksi. Suomen vanha autokanta kaipaa nuorennusleikkausta vähäpäästöisempään kalustoon ja polttoaineisiin.
 Uusi auto on lähes poikkeuksetta vanhaa vähäpäästöisempi.
 Kaasuautoon voi tankata sekä maa- että biokaasua. Biokaasu on ympäristöystävällistä, koska sitä tuotetaan muun muassa biojätteestä, joka on päätynyt kaatopaikalle tai jätteenpolttolaitokseen.
 – Maa- ja  biokaasun  sisältämä metaani on luontaisesti puhtaasti palava polttoaine. Se on kaikkein yksinkertaisin hiilivety, jota ei voi polttaa niin, että siitä tulisi hiukkasia tai muita myrkyllisiä päästöjä, VTT:n tutkimusprofessori Nils-Olof Nylund kertoo Gasumin nettisivuilla.
 Uusi kaasuauto on tyypillisesti hieman bensiinimallia kalliimpi ja dieselmallia halvempi. Vastaavien sähköautojen hinnat ovat taas huomattavasti korkeammat. Biokaasu onkin kustannusmielessä hyvä vaihtoehto ympäristötietoiselle autoilijalle.
 Paikkakunnat, joissa kaasua pystyi tankkaamaan vuoden 2018 joulukuussa. Yle
 Laulukoulu sponsoriksi, ei Gasum
 Pelkkä uuden auton osto ei riittänyt Ronja-Ilona Junkkarille. Hän halusi kertoa muillekin ympäristöystävällisemmästä autoilusta.
 Hän kertoi kiertueideastaan lapsensa musiikkileirillä. Leirillä ilmastosta luentoa pitänyt  Ava Numminen  innostui ideasta. Ensimmäinen sponsori hankkeelle oli löytynyt: laulukoulu LauluAvain.
 Seuraavien sponsorien hankkiminen ei ollutkaan niin helppoa. Junkkari ajatteli, että Gasum lähtisi varmasti mukaan. Toisin kävi.
 – Se oli yllättävän hankalaa. Yritimme monta kertaa saada Gasumia mukaan, mutta se ei innostunut. Ehkä me olimme liian pieni toimija, miettii Ronja-Ilona Junkkari.
 Junkkari saa kesäisestä turneesta parilta viikolta nimellispalkan ja päivärahat. Muuten kiertue toteutetaan omakustanteisesti.
 Biokaasuenkeleiden viimeinen kiertuepaikka on Tuuloksessa 20. heinäkuuta. Antro Valo / Yle
 Tankkauspaikkoja vielä melko vähän
 Biokaasupeli, jota kiertueella pelataan, on äidin ideoima. Pelissä pitää etsiä tankkausasemia. Biokaasun tankkauspisteitä on Suomessa vielä melko vähän. Tankkauspaikat painottuvat eteläiseen Suomeen. Lapissa niitä ei ole ollenkaan.
 Junkkari kertoo, että kahdeksalla kiertuepaikkakunnalla halukkaiden kanssa puhutaan biokaasuautoilusta.
 – Meidät on otettu tosi hyvin vastaan. Se on yllättänyt, miten paljon ihmiset haluavat keskustella autoilusta, sanoo Junkkari.
 Sponsoreiden vähyyden takia kiertuepaikat piti suunnitella siten, että lähellä asuisi sukulaisia tai ystäviä, joiden luona parivaljakko voi yöpyä.
 – Vaikka sponsoreita lopulta ei paljoa löydettykään, päätettiin joka tapauksessa tehdä kiertue, vähän niin kuin hyväntekeväisyytenä, toteaa Junkkari.

Bensasyöpön auton hylkääminen ei riittänyt ilmastoahdistuneille äidille ja pojalle – lähtivät kiertämään maata biokaasuautolla


Summary: Vettä on paikoin satanut vuorokauden aikana jopa 30 senttimetriä ja lisää on luvassa.

Intian Mumbaissa ainakin 13 ihmistä on kuollut, kun muuri romahti kaupungin slummialueella rankkojen monsuunisateiden seurauksena. Lisäksi kymmenien ihmisten kerrotaan loukkaantuneen.
 Vettä on paikoin satanut vuorokauden aikana jopa 30 senttimetriä saaden maan suurimman kaupungin kadut tulvimaan ja liikenteen kaaokseen.
 Miljoonien ihmisten päivittäin käyttämiä paikallisjunavuoroja on jouduttu perumaan. Hallinto on julistanut tiistain vapaapäiväksi pahemman kaaoksen välttämiseksi.
 Lisäksi lentoja on peruttu ja lykätty Mumbain lentoasemalla sen jälkeen, kun intialaisen SpiceJet-lentoyhtiön kone ajoi ulos kiitoradalta laskeutuessaan.
 Rankkasateiden ennustetaan jatkuvan koko päivän ja viranomaiset kehottavat ihmisiä pysyttelemään sisätiloissa.

Monsuunisateet ravistelevat Intiaa – useita kuoli muurin romahdettua Mumbaissa


Summary: Armollisuus itseä kohtaan ei saa tarkoittaa sitä, ettei ihminen vaadi itseltään yhtään mitään, kirjoittaa Rajkumar Sabanadesan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Armollisuus on tämän päivän muotisana.
 Avaa mikä tahansa naistenlehti. Todennäköisesti törmäät juttuun, jossa joku kertoo, miten oppii olemaan itselleen armollinen. Ja tietenkin hänen elämänsä muuttui parempaan suuntaan, kun hän alkoi olla itselleen armollinen.
 Supersuosittu kolumnisti, psykoterapeutti ja TV-kasvo  Maaret Kallio  on rakentanut armollisuudesta suorastaan brändin. Hänen Hesarissa ilmestyvät kolumninsa käsittelevät erilaisia arkisia tilanteita, ja niitä yhdistää myötätuntoisuus ja lempeys – siis armollisuus.  Kallion uusin kolumni  nostaa armollisuuden otsikkoon asti: ”Ole itsellesi armollinen juuri nyt”, hän kehottaa.
 Ilman armollisuutta meistä kukaan ei voi hyvin.
 Kaikki ihmiset kaipaavat  ja tarvitsevat empatiaa. Siksi esimerkiksi Kallion kirjoitukset ovat niin suosittuja. Ne ovat kuin lämmin villatakki, johon voi kietoutua.
 Kallion terapeuttitausta näkyy kirjoituksista hyvin. Terapeutin yksi tärkeimpiä tehtäviä onkin usein empatian osoittaminen asiakkaalle.
 Erityisesti ihminen, joka ei ole omassa elämässään juuri saanut osakseen myötätuntoa, hyötyy suuresti empaattisesta terapeutista. Ilman armollisuutta meistä kukaan ei voi hyvin.
 Mutta voiko itselleen olla liiankin armollinen?  Ehdottomasti voi – ja moni myös on.
 Jos elämässä asiat ovat suurin piirtein mallillaan, myötätuntoa ja empatiaakin saa riittävästi perheeltä, ystäviltä ja työkavereilta. Tuolloin kehotus olla itselle armollinen voi muuttua tekosyyksi laiskotteluun tai pahimmillaan jopa itsekkyyteen.
 Me kaikki joudumme toisinaan  tekemään myös vähemmän mukavia asioita. Silloin on hyvä ottaa itseään reippaasti niskasta kiinni ja vain hoitaa homma.
 Yllättävät vastoinkäymiset voivat joskus lamaannuttaa niin pahasti, että tekisi mieli jäädä ikuisesti sohvalle rypemään itsesääliin. Hetkeksi sinne voikin jäädä haavojaan nuolemaan, mutta sieltä pitäisi jossakin vaiheessa myös päästä ylös.
  Jos osaa johtaa itseään oikein, ei tarvitse erikseen muistaa olla itselleen sen paremmin armollinen kuin vaativakaan.
 Puhun työssäni paljon itsensä johtamisen  tärkeydestä. Jos osaa johtaa itseään oikein, ei tarvitse erikseen muistaa olla itselleen sen paremmin armollinen kuin vaativakaan. Oikein itseään johtava ihminen on balanssissa.
 Itsensä johtaminen taas edellyttää hyvää itsetuntemusta. Se tarkoittaa itselle kaikkein tärkeimpien ja merkityksellisimpien asioiden tunnistamista. Jos ihminen ei erota tärkeitä ja vähemmän tärkeitä asioita toisistaan, vaan yrittää suoriutua kaikesta yhtä hyvin, hän uupuu.
 Itsensä johtaminen tarkoittaa myös omien tuntemusten kohtaamista ja niiden ymmärtämistä. Kun ymmärtää, miksi joku ihminen tai tilanne herättää esimerkiksi negatiivisia tunteita, niitä on helpompi käsitellä.
 Tunnistamalla negatiiviset tunteet ja hyväksymällä ne, on mahdollista säilyttää hallinnan kokemus vaikeissakin tilanteissa.
 Ihminen, joka osaa johtaa itseään, pystyy myös ohjaamaan tunteitaan sen sijaan, että olisi kokonaan tunteidensa ohjattavissa.
 Jos jatkuvasti kietoutuu armollisuuden lämpimään huopaan ja antautuu tunteidensa ohjailtavaksi, ei voimavaroja välttämättä löydy silloin, kun niitä eniten tarvitsisi.
 Psykologiassa puhutaan  sellaisesta käsitteestä kuin resilienssi. Sillä tarkoitetaan suurin piirtein ihmisen kykyä selviytyä vastoinkäymisistä. Osin resilienssi on synnynnäinen ominaisuus, eli se on geeneissä – toiset ovat luonnostaan kovempia ja toiset hauraampia.
 Resilienssiään voi kuitenkin myös tietoisesti kehittää, ja siihen auttaa juuri itsensä johtamisen opetteleminen. Jos jatkuvasti kietoutuu armollisuuden lämpimään huopaan ja antautuu tunteidensa ohjailtavaksi, ei voimavaroja välttämättä löydy silloin, kun niitä eniten tarvitsisi.
 Tasapaino on tässäkin asiassa  kaiken a ja o. Lasten kasvatuksessa puhutaan usein samasta asiasta: joskus vanhemman pitää olla tiukka ja vaativa, jotta lapsi voi kehittyä. Rajoja ja rakkautta – molempia tarvitaan.
 Omista velvollisuuksista luistaminen ei ole armollisuutta vaan itsekkyyttä. Armollisuus itseä kohtaan ei siis saa tarkoittaa sitä, ettei ihminen vaadi itseltään yhtään mitään.
 Rajkumar Sabanadesan
 Kirjoittaja on tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja entinen turvapaikanhakija.
 Aiheesta voi keskustella tiistaina 2.7. klo 16.00 asti.

Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Älä ole itsellesi liian armollinen


Varningsmeddelande Lahtis, Liipola. 2.7.2019 kl. 6.00. Faran över i Lahtis Liipola. Röken från branden orsakar inte längre fara. Räddningsverket i Päijänne-Tavastland.

Vaara ohi Lahdessa


Summary: Jos verkkokaupassa ei ole käytössä vahvaa tunnistamista syyskuuhun mennessä, jää osto tekemättä.

Eurooppalaiset verkkokaupat tulevat menettämään miljardien eurojen edestä ostoja, jos ne eivät ole ottaneet vahvaa tunnistamista käyttöön syksyyn mennessä. Tämä vastaa 30 prosenttia eurooppalaisten verkkokauppojen ja sovellusten korttimaksuista, sanoo Finanssialan johtava asiantuntija  Teija Kaarlela.
 Myös suomalaiset verkkokaupat ja sovelluspohjaiset palvelut ovat pulassa, sillä arvioiden mukaan iso osa kauppiaista ei vielä edes tiedä, että jotain pitäisi tehdä.
 Syyskuun 14. päivä tulee voimaan EU:n maksupalveludirektiivi, joka määrää  vahvan sähköisen tunnustamisen etämaksamiseen . Tarkoituksena on tehdä verkkomaksamisesta entistä turvallisempaa sekä kehittää EU:n digitaloutta. Sen myötä  paperisia avainlukulistoja saa jatkossa käyttää tunnistautumiseen  vain jonkin muun varmennuskeinon kanssa.
 Kaupan liitto arvioi, että suomalaiset verkkokaupat ja sovelluspohjaiset palvelut ovat yleisesti ottaen melko hyvin kärryillä muutoksesta. Edunvalvontajohtaja  Tuula Loikkasen  mukaan suuret verkkokaupat ovat varautuneet parhaiten, kun taas sovelluksissa tekninen toteutus on ollut hankalampaa.
 Tämä on yksi isoimpia muutoksia, mitä maksamisen alalla on tapahtunut aikoihin.  Mia Laakso, SOK
 Vähittäismyyntijätti SOK:n näkemys tilanteesta on synkempi. Kehityspäällikkö  Mia Laakson  mukaan iso osa suomalaisista pienistä ja keskisuurista verkkokaupoista ja sovelluspohjaisista kaupoista ei edes tiedä, että jotain pitäisi tehdä ihan pian.
 Myös isot kaupat ovat pulassa, koska tarvittavat tekniset kuvaukset muutoksista tulivat kaupalle vain pari kuukautta ennen uudistuksen voimaanastumista. Aika uhkaa loppua kesken.
 – Aivan varmasti tämä tulee näkymään asiakkaille asti. Kaikki verkkokauppojen ja sovellusten ostot eivät välttämättä tule menemään läpi uudistuksen jälkeen, Laakso huokaa.
 – Tämä on yksi isoimpia muutoksia, mitä maksamisen alalla on tapahtunut aikoihin.
 Tällä hetkellä verkkokaupassa voi vielä maksaa antamalla pelkän maksukortin numeron, voimassaoloajan sekä turvakoodin. Syksystä lähtien tämä ei enää riitä. Luottokortin tietojen lisäksi asiakkaan tulee esimerkiksi tunnistautua pankkitunnuksilla tai syöttää tekstiviestillä saatu kertakäyttöinen salasana.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Mitä tapahtuu, jos asiakas ostaa tuotteita verkkokaupasta, jolla ei ole käytössä vahvaa tunnistamista maksupalveludirektiivin astuessa voimaan 14. syyskuuta?
 Todennäköisesti maksu ei mene läpi ja osto jää tekemättä. Pankin tulisi tunnistaa, että verkkokaupalla ei ole vahvaa tunnistamista käytössä. Silloin maksutapahtuma hylätään.
 Vahvan tunnistamisen vaatimus aiheuttaa toimia ennen kaikkea maksupalvelun tarjoajalta sekä pankilta, mutta myös kauppiaalta.
 – Kauppiaan pitää lähtökohtaisesti pitää huolta siitä, että heillä on käytössä tekniikka, joka pyytää pankilta tunnistamista. Välissä on kauppiaan maksupalvelun tarjoaja, sanoo Kaarlela.
 Koko maksuketjun tulisi olla samaan aikaan valmis uudistukseen, mitä Euroopan kaupan ala ja finanssiala ovat epäilleet.
 Aika loppuu kesken
 SOK:n huolena on ollut löytää ajoissa vaatimukset täyttävä tunnistamisratkaisu ABC-huoltamoketjun maksusovellukseen ABC-Mobiiliin.
 SOK:n kehityspäällikön Mia Laakson mukaan haastavinta uudistuksessa on erittäin tiukka aikataulu: Euroopan pankkiviranomainen EBA antoi tarkan tulkinnan vahvalle tunnistamiselle vasta juhannuksen alla, eli vain muutama kuukausi ennen direktiivin astumista voimaan. Kiire on kova.
 Kaupan liitto myöntää, etteivät kaikki maksupalvelun tarjoajat ole vielä valmiita, koska ohjeistus tuli niin myöhään. Laakson mukaan pahimman kolauksen ottavat sovelluspohjaiset palvelut, joihin on ollut hankalampaa löytää toimivia ratkaisuja kuin selainpohjaisiin verkkokauppoihin.
 SOK:n pyrkimyksenä on saada vahva tunnistaminen ABC-Mobiiliin aikarajaan mennessä, mutta täysin varmaa se ei ole. Laakson mukaan on erittäin todennäköistä, että vahvaa tunnistamista ei ehditä testata etukäteen koko maksuketjussa.
 EBA totesi kannanotossaan  kesäkuussa, että maksupalveludirektiivi astuu voimaan ajallaan, vaikka kaupan ala ja finanssiala eivät olisikaan vielä valmiita. Samalla se kuitenkin avasi kansallisille valvontaviranomaisille takaportin lupaamalla, että valvontatoimiin ei tarvitse ryhtyä heti syyskuussa.
 Suomessa valvonnasta vastaa Finanssivalvonta, joka on painottanut  maksuketjun toimijoiden yhteistyötä tilanteen ratkaisemiseksi . Finanssivalvonnan lakimies  Anu Kettunen  ei kommentoinut sitä, kuinka paljon lisäaikaa maksuketjun toimijat saavat, ennen kuin valvontatoimiin ryhdytään.
 Finanssialan johtava asiantuntija Teija Kaarlela kehottaa suomalaisia etämaksua käyttäviä kauppiaita laittamaan maksujen turvallisuuden kuntoon ennen syyskuuta.
 – Keskustele oman maksupalveluntarjoajan kanssa ja varmista, että käytössä on ratkaisu, joka ohjaa vahvaan tunnistamiseen, Kaarlela neuvoo.
 Lue lisää:
 Tunnuslukulistaa saa käyttää jatkossakin, mutta vain yhdellä ehdolla – Fiva: tarvitaan "vahvistuselementtejä"
 Kieltääkö EU avainlukulistat? Yle kysyi seitsemästä pankista mitä syyskuussa oikein tapahtuu – kukaan ei tiedä sitä varmasti

Pian pelkkä luottokortti ei enää käy verkkokaupassa – Osa kauppiasta ei ole läheskään valmiita uudistukseen, miljardien ostot vaarassa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Lahdessa palaa kerrostalo – sammutustyöt jatkuvat, kaksi viety sairaalaan
 Luhtikadulla Lahden Liipolassa palaa viisikerroksinen kerrostalo , josta on jouduttu evakuoimaan useita asukkaita, kertoo pelastuslaitos. Sairaalaan on viety kaksi ihmistä, joista toinen pelastettiin palavasta asunnosta. Tulipalo syttyi ylimmässä kerroksessa, josta se levisi räystään alta katolle. Palosta annettiin Lahden alueelle vaaratiedote hieman neljän jälkeen runsaan terveydelle haitallisen savun takia.
 Nimitysvääntö jatkuu EU-huippukokouksessa
 Euroopan sosialidemokraattisen puolueen Frans Zimmermans saattaa pian johtaa EU-komissiota. Marcel van Hoorn / EPA
 Vääntö korkeista EU-nimityksistä  jatkuu tänään  EU-johtajien huippukokouksessa Brysselissä. Maratonkokous alkoi jo toissa päivänä. Hollantilaisen sosialistin  Frans Timmermansin  kerrotaan olevan vahvoilla EU-komission johtoon.
 Opiskelija-asuntojen kysyntä kohosi huippulukemiin
 Hakemustulva opiskelija-asuntoihin on suurimmillaan. Eija Kontio / Lehtikuva
 Opiskelija-asuntojen  kysyntä on jälleen korkeimmillaan . Yhteishaun tuloksista saatiin tietoa viime viikolla, minkä vuoksi asuntosäätiöille tulvii hakemuksia eri puolilla Suomea. Kysyntää on varsinkin yksiöistä, mutta monella paikkakunnalla tarjolla on lähinnä soluasuntoja.
 Pian pelkkä luottokortti ei enää käy verkkokaupassa
 Suuri osa kauppiaista ei tiedä koko uudistuksesta. AOP
 Eurooppalaiset verkkokaupat tulevat menettämään miljardien eurojen edestä ostoja, jos ne eivät ole ottaneet vahvaa tunnistamista käyttöön syksyyn mennessä. Syyskuussa tulee voimaan EU:n maksupalveludirektiivi, jonka tarkoituksena on tehdä verkkomaksamisesta entistä turvallisempaa.  Suomalaiset verkkokaupat ja sovelluspohjaiset palvelut ovat pulassa , sillä arvioiden mukaan iso osa kauppiaista ei vielä edes tiedä uudistuksesta.
 Matalapaine velloo Suomen yllä – ja sadetta pukkaa
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Suomen etelä- ja keskiosiin on yön aikana saapunut epävakaata säätä. Suuressa osin maata nähdään vesisadetta ja etelä- ja keskiosissa jyrisee jopa ukkonen. Rannikolla on kuitenkin vakaampaa. Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Kerrostalo palaa Lahdessa, vääntö EU-nimityksistä jatkuu, opiskelija-asunnot ovat kiven alla


Summary: Esimerkiksi Helsingistä vapaita asuntoja löytyy tällä hetkellä vain joka viidennelle hakijalle.

Hakemustulva opiskelija-asuntoihin on taas suurimmillaan. Kysyntä nousi korkeimmilleen, kun onnekkaat saivat tiedon pääsystään oppilaitoksiin.
 Halutuimpia ovat yksiöt. Niitä vain on tarjolla huomattavasti kysyntää vähemmän, vaikka monissa kaupungeissa soluasunnoista on jo muokattu yksiöitä.
 Yhtenä syynä on asumistuen muutos. Jos haluaa, että kämppiksen tulot eivät vaikuta tukeen, kannattaa tehdä erillinen vuokrasopimus.
 Muussa tapauksessa Kela saattaa epäillä parisuhdetta.
 Pienissä kaupungeissa helpompaa
 Tampereen opiskelija-asuntosäätiön toimitusjohtajan  Kirsi Kosken  mukaan vuoden odottelu yksiöön on aika tavallista.
 – Kyllä sen saa, kun malttaa odottaa ja jaksaa pitää hakemustaan ajan tasalla.
 Odotteluun kannattaa Kosken mukaan varautua, koska yksiöistä ei niin vain lähdetä. Niissä kun voi asustaa koko opiskeluajan.
 Kirsi Kosken mukaan heinäkuu on opiskelija-asuntösäätiöille kiireisintä aikaa. Marko Melto / Yle
 Kaikkiaan Toasille tulee kesän mittaan arviolta 4 000 asuntohakemusta. Turussa hakemuksia kirjataan hieman vähemmän, Helsingissä puolestaan suurista paikkakunnista selvästi eniten.
 Vapaita asuntoja löytyy tällä hetkellä esimerkiksi Helsingistä vain joka viidennelle hakijalle. Pienemmissä kaupungeissa, kuten Vaasassa ja Mikkelissä avain omaan asuntoon irtoaa helpommin.
 Selvästi eniten hakemuksia tulee Helsingin opiskelija-asuntosäätiölle (HOAS). Myös Tampereen opiskelija-asuntosäätiön (TOAS) ja Turun ylioppilaskyläsäätiön (TYS) hakemukset lasketaan tuhansissa. Mikkelin opiskelija-asunnoissa (MOAS) ja Vaasan opiskelija-asuntosäätiössä (VOAS) liikutaan sadoissa hakemuksissa. Marko Melto / Yle
 Syksyllä helpottaa
 Opiskelija-asuntosäätiöiden mukaan tilanne eri puolilla Suomea on tavanomainen. Vaikka tilanne olisi ensi alkuun vaikea, tarjonta laajenee kun opiskelija-asuntoja irtisanotaan ja nykyiset asukkaat muuttavat muualle.
 Toisaalta moni opiskelija löytää katon päänsä päälle yksityisiltä markkinoilta. Toimitusjohtaja Kirsi Koski sanoo, että perinteiseen tapaan tilanne helpottaa muutoinkin ajan mittaan.
 – Mehän emme kaikkia uusia opiskelijoita pysty asuttamaan. Toisaalta Tampereella on muuta tarjontaa niin paljon, että hienosti on myös alkusyksyt viime vuosina pärjätty, Koski sanoo.
 Tarjolla on myös tilapäismajoitusta. Tampereella ylioppilaskunnan perustama yhdistys järjestää tiloja niille, jotka jäävät opintojen alkuvaiheessa täysin vaille asuntoa.
 Opiskelijat hakevat Kati Aaltosen mukaan ensisijaisesti kalustettuja asuntoja. Marko Melto / Yle
 Aiemmin hätämajoitukseksi kutsuttu järjestelmä on ollut toistaiseksi vähällä käytöllä.
 – Viime vuonnakaan tilapäismajoitusta ei juurikaan tarvittu, ja se kertoo mielestäni siitä, että asuntotilanne on Tampereella hyvä, Opiskelijan Tampere -yhdistyksen asunto- ja viestintävastaava  Kati Aaltonen  sanoo.

Opiskelija-asuntojen kysyntä kohosi huippulukemiin: ”Yksiön saa, kun malttaa odottaa”


Summary: Rajavalvontavirasto aloitti tutkinnan sen jälkeen, kun vartijoiden yhteisön viestittely vuoti ulos suljetusta ryhmästä.

Yhdysvaltain tulli- ja rajavalvontavirasto CBP (Customs and Border Protection) on aloittanut tutkinnan, joka koskee laitoksen nykyisten ja entisten rajavartioiden salaisen Facebook-yhteisön sisältöä. Yhteisö on ollut toiminnassa lähes kolme vuotta ja siinä on noin 9 500 jäsentä.
 Yhteisössä on julkaistu ja jaettu esimerkiksi rasistisia kuvia sekä pilkattu siirtolaisia. Lisäksi yhteisössä on herjattu Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsentä  Alexandria Ocasio-Cortezia , joka on arvostellut rajavartiolaitoksen toimintaa useaan otteeseen.
 Ocasio-Cortez vieraili Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalla sijaitsevilla laitoksilla maanantaina, ja arvosteli Twitterissä rajavartijoiden yhteisön toimintaa sekä siirtolaisten olosuhteita rajalaitoksilla. Ocasio-Cortez muun muassa kertoi, että siirtolaiset joutuvat juomaan vessanpöntöistä.
 – 9 500 CBP:n viranomaista jakaa meemejä kuolleista siirtolaisista ja keskustelee väkivallasta ja seksuaalisista väärinkäytöksistä kongressin jäseniä kohtaan, Ocasio-Cortez sanoo.
 – Miten ihmeessä CBP:n voidaan luottaa kohtelevan siirtolaisia inhimillisesti, hän jatkaa.
 Rajavartijoiden päällikkö  Carla Provost  tuomitsee Facebook-yhteisön asiattomat viestit.
 – Kaikki viraston toimintatapoja rikkoneet työntekijät joutuvat vastuuseen rikkeistään, Provost toteaa.
 Paperittomien siirtolaisten määrä Yhdysvaltain rajalla on lisääntynyt viimeisten kuukausien aikana. Uutistoimisto AFP:n mukaan pelkästään toukokuun aikana rajavartijat ovat ottaneet haltuun noin 144 000 siirtolaista.

Yhdysvaltain tulli- ja rajavalvontavirasto aloitti tutkinnan rajavartijoiden nettiyhteisöstä – rasismia ja kongressiedustajan herjaamista


Summary: EU:n johtopaikkojen jaosta on väännetty sunnuntaista lähtien.

Vääntö korkeista EU-nimityksistä jatkuu tänään EU-johtajien huippukokouksessa Brysselissä. Maratonkokous alkoi jo toissa päivänä, mutta vielä eilenkään ei päästy yksimielisyyteen johtopaikkojen jaosta. Kokous keskeytettiin iltapäivällä Suomen aikaa.
 Hollantilaisen sosialistin  Frans Timmermansin  kerrottiin jo olevan vahvoilla EU-komission johtoon. Neuvotteluita läheltä seuraavan lähteen mukaan EU-johtajat olivat saamassa päätettäväkseen paketin, jossa komission puheenjohtajuus menisi sosialisteille eli Timmermansille, joka oli puolueryhmän kärkiehdokas.
 Paketissa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajuus olisi mennyt Euroopan kansanpuolueelle (EPP), jolloin vahvoilla olisi lähteen mukaan bulgarialainen  Kristalina Georgieva . Korkean edustajan paikka olisi jyvitetty liberaaleille, jolloin paikalle voisi tulla Belgian pääministeri  Charles Michel  tai tanskalaiskomissaari  Margrethe Vestager . Toisen lähteen mukaan realistinen vaihtoehto olisi Vestager maantieteellisen painotuksen takia.
 EU-parlamentin puhemiehen kautta harkittiin jaettavaksi EPP:n ja liberaalien kesken.
 EU-lähteen mukaan "Timmermans tuntui peruskiveltä" paketissa, jota hierottiin sunnuntai-illasta aina eiliseen iltapäivään saakka. Paketin muista paloista liberaalit ja EPP olivat käyneet vielä keskusteluita.
 Suomesta paikalla Brysselissä on pääministeri  Antti Rinne  (sd.).

Nimitysvääntö jatkuu EU-huippukokouksessa


Varningsmeddelande Lahti Liipola, Luhtikatu 3. 2.7.2019 kl. 3:45. Hälsofarlig rök i luften. Brand i Lahti Liipola, Luhtikatu 3. Alla i området uppmanas hålla sig inomhus och stänga av ventilationen samt invänta meddelande om att faran är över. Räddningsverket i Päijänne–Tavastland.

Vaaratiedote Lahteen


Summary: Japanin kruununprinssin ja kruununprinsessan vierailu liittyy Suomen ja Japanin diplomaattisuhteiden satavuotisjuhlaan.

Japanin kruununprinssi  Akishino  ja kruununprinsessa  Kiko  saapuvat tänään nelipäiväiselle vierailulle Suomeen. Kuninkaallinen vierailu liittyy Suomen ja Japanin diplomaattisuhteiden satavuotisjuhlavuoteen.
 Japanilaisvieraat tutustuvat tiistaina muun muassa Kansallismuseoon, Ateneumin taidemuseoon ja Helsingin tuomiokirkkoon.
 Keskiviikkona vieraat laskevat seppeleen Helsingin Hietaniemen hautausmaalle. He myös matkustavat Naantalin Kultarantaan, jossa he tapaavat presidentti  Sauli Niinistön  ja hänen puolisonsa  Jenni Haukion .
 Torstaina kruununprinssipari perehtyy Kansallisarkistossa Suomen ja Japanin diplomaattisuhteiden solmimisesta kertoviin asiakirjoihin. Lisäksi vieraat tutustuvat muun muassa Uuteen lastensairaalaan, keskustakirjasto Oodiin sekä suomalaiseen neuvolajärjestelmään Espoon Isossa Omenassa.
 Akishino nousi kruununprinssiksi huhtikuussa, kun hänen isänsä keisari  Akihito  luopui vallasta ja Japanin uudeksi keisariksi nousi Akihiton vanhin poika  Naruhito .
 Kruununprinssiparin vierailu sekä EU:n epävirallinen ministerikokous vaikuttavat liikennejärjestelyihin pääkaupunkiseudulla, etenkin Helsingissä ja Vantaalla tiistaista perjantaihin.

Japanin kruununprinssi saapuu tänään vierailulle Suomeen – ohjelmassa terveydenhuollon ja kulttuurin kohteita


Summary: EU on saanut pakotteidenkiertomekanismin toimintaan, mutta Iranin ulkoministerin mielestä se ei riitä.

Iran on kertonut ylittäneensä ydinsopimuksessa asetetun rajan uraanin rikastamisessa. Asiasta kertoi maanantaina maan ulkoministeri  Mohammad Javad Zarif  uutistoimisto Irnalle.
 Kansainvälinen ydinenergiajärjestö IAEA vahvisti asian myöhemmin.
 Ylitys ei tullut yllätyksenä, sillä toukokuussa Iran ilmoitti lakkaavansa toistaiseksi noudattamasta osaa vuoden 2015 ydinsopimukseen liittyvistä sitoumuksistaan. Tuolloin oli kulunut vuosi siitä, kun Yhdysvallat irtautui ydinsopimuksesta.
 Sopimuksessa Iran sopi muiden maiden kanssa muun muassa siitä, ettei se varastoisi kerralla yli 300:aa kiloa rikastettua uraania, jota voidaan käyttää ydinaseiden valmistamiseen. Uutistoimisto AFP:n diplomaattilähteen mukaan määrä ylittyi kahdella kilogrammalla.
 Sopimuksen tarkoituksena on sitouttaa Iran rajoittamaan ydinohjelmaansa vastineeksi talouspakotteiden keventämiselle. Zarif kommentoi Irnalle, että Iran on valmis tulemaan vastaan ydinsopimuksen rajoitteiden suhteen, jos maalle tarjottaisiin enemmän taloudellisia kannustimia pakotteiden vastikkeeksi.
 Iran uhkaa nostaa uraaninsa rikastustasoa
 Iran on uhannut rikkoa sopimusta myös muilta osin, elleivät sopimuksen jäljellä olevat osapuolet Britannia, Kiina, Ranska, Saksa ja Venäjä auta sitä kiertämään pakotteita etenkin öljyn myynnin osalta. EU kertoi perjantaina, että pakotteiden kiertämiseen suunniteltu INSTEX-mekanismi oli vihdoin toiminnassa ja ensimmäiset kaupat tekeillä. Zarifin mukaan tämä ei kuitenkaan riitä.
 Iranin varaulkoministeri  Abbas Araghchi  esitti suoran ehdotuksen sille, miten jumiutunutta tilannetta voisi edistää.
 – Eurooppalaisten tulisi ostaa öljyä Iranilta, tai harkita luottojärjestelyjä INSTEX-mekanismiin, Araghchi totesi.
 Iran on kertonut alkavansa viikon päästä rikastaa uraania puhtaammaksi kuin sopimuksessa sovittu 3,67 prosentin puhtaustaso. Ydinaseeseen sillä on kuitenkin vielä pitkä matka, sillä siihen vaadittaisiin 90-prosenttista uraania.
 Yhdysvaltojen ja Iranin välit ovat kiristyneet viime aikoina sodalla uhittelemiseen asti. Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kerrottiin viime viikolla jo hyväksyneen sotilaalliset iskut Irania vastaan lennokin alasampumisen vuoksi, mutta peruneen ne viime hetkellä.
 Lue lisää:
 Kiina kertoo jatkavansa öljyntuontia Iranista Yhdysvaltain uhkauksista huolimatta
 Teheranin kaduilla pilkataan "öykkäri-Trumpia", mutta "kukaan ei halua Iranista uutta Afganistania"
 Syttyykö sota? Iran pyristelee irti Yhdysvaltojen pakoteruuvista ja "pelaa vaarallista peliä" – nämä seikat vaikuttavat konfliktiin

Iranin ratkaisuehdotus kiistaan uraanin rikastamisesta: "Eurooppalaisten tulisi ostaa öljyä Iranilta"


Summary: Palo levisi viisikerroksisen talon ylimmästä kerroksesta kattorakenteisiin, jossa sammutustyöt jatkuvat yhä.

Luhtikadulla Lahdessa palaa viisikerroksinen kerrostalo, josta on jouduttu evakuoimaan useita asukkaita, kertoo pelastuslaitos. Palavasta asunnosta on pelastettu yksi ihminen, joka on viety sairaalahoitoon.
 Päivystävän palomestarin Vesa Läderbergin mukaan palo on levinnyt kattorakenteisiin ja sammutustyöt ovat kesken.
 – Sammutustyöt jatkuvat näillä näkymin vielä useita tunteja, Läderberg kertoi Ylelle puoli yhden maissa yöllä.
 Läderberg kertoi myös, että noin kymmenkunta ihmistä on jo evakuoitu savun takia kattopalon alta. Joitakin ihmisiä on jäänyt asuntoihin, koska pelastuslaitos on katsonut sen turvalliseksi.
 Tulipalo syttyi ylimmässä kerroksessa, josta se levisi räystään alta katolle. Palon syttymissyystä ei ole tietoa.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen Luhtikadulle hieman ennen kello kymmentä illalla.

Lahdessa palaa kerrostalo – Palomestari: "Sammutustyöt jatkuvat vielä useita tunteja"


Summary: Tiukka asia, hillitty vieraanvaraisuus ja ekologisuus ovat nyt in. Rihkamarahat Suomi lahjoittaa kokousmatkalentojen aiheuttamien päästöjen hyvittämiseen.

Suomi aloitti tänään EU:n puheenjohtajamaana – nyt kolmatta kertaa jäsenyytensä aikana.
 Edessä on suuria poliittisia vääntöjä, mutta myös valtava kokousurakka.
 Helsinkiin puheenjohtajuus tuo loppukesän ja syksyn aikana 6 ministerikokousta ja 90 virkamieskokousta. Niiden järjestämisestä vastaa valtioneuvoston kanslia.
 Lisäksi useat ministeriöt järjestävät omia puheenjohtajuuteen liittyviä seminaareja ja konferensseja.
 Brysselissä ja Luxemburgissa Suomi vetää jouluun mennessä 37 ministerikokousta, 40 suurlähettiläskokousta ja 1 500 virkamieskokousta. Nämä kokousjärjestelyt hoitaa ministerineuvoston Brysselin pääsihteeristö.
 Likipitäen jokaiseen kokoukseen pitäisi löytää suomalainen puheenjohtaja. Virkamiesvoimien riittävyydestä vastaavat valtioneuvoston kanslia, ministeriöt ja Suomen Brysselin EU-edustusto.
 "Vettä haluava saa Helsingin kokouksissa karahvista Suomen puhdasta ja raikasta hanavettä. Muovipullovettä meillä ei ole. Rakennamme kestävää kokouskulttuuria pieni askel kerrallaan, sanoo Suomen EU-puheenjohtajuussihteeristön päällikkö Anja Laisi. Thomas Hagström
 Ei virkamiesturismia
 Suomi korostaa kokousjärjestelyissään ekologisuutta ja kestävän kehityksen kokouskulttuuria.
 Suomessa pidettävät kokoukset hoidetaan keskitetysti Helsingissä. Pääasiallinen kokouspaikka on Finlandia-talo. Suomen edellisellä puheenjohtajuuskaudella kaikkiaan 21 paikkakuntaa sai oman kokouksen.
 Ministeri- ja virkamieskokousten yhteydessä ei enää harrasteta hulppeata virkamiesturismia: ei oopperamatkoja, ei ruskamatkoja, ei laskettelumatkoja.
 Karu pohjoismainen asiallisuus vienee Suomen taas maailmanluokan otsikoihin – ja kaiken kukkuraksi positiivisessa valossa.
 Suomen EU-puheenjohtajuussihteeristön päällikkö  Anja Laisi  sanoo, että Suomi tekee nyt askeettisuudesta hyveen.
 – Valtaosa EU-työstä on hyvin arkista puurtamista. Kokoukset ovat työkokouksia, ja monet niistä vain päivän tai parin mittaisia.
 – EU-ammattilaiset ovat jopa helpottuneita suomalaisten käytännöllisestä tavasta hoitaa kokoukset tiiviinä ja asiallisina. Kukin sitten itse matkailee omin päin ja omilla rahoillaan minne haluaa.

 Kokouskrääsä pois, rahat päästöhyvityksiin
 EU-puheenjohtajamaat ovat perinteisesti jakaneet niin kokousvieraille kuin mediallekin hövelisti kaikenkarvaista krääsää.
 Helsingistä niitä mauttomia kokoussolmioita ja -huiveja ei nyt saa kukaan – ei edes tyylikästä marikassia.
 – Lahjoihin uppoaa EU-puheenjohtajuuskaudella kultakin isäntämaalta suuria summia. Me panemme ne rahat päästöhyvityksiin. Kompensoimme puolella miljoonalla eurolla kokousväen lentoliikennepäästöt.
 Vettä haluava saa raakaa kraanavettä
 Suomen kokouspöydissä ei juurikaan nähdä papereita, kopioita ja kopion kopioita.
 – Pyrimme hoitamaan asioinnin sähköisesti aina, kun se suinkin on mahdollista. Monistevuoret alkavat ovat historiaa, Anja Laisi sanoo.
 Kokouspaikoilla ei nähdä myöskään muovisia juomavesipulloja.
 – Uusi kestävä kokouskulttuuri syntyy pienistä asioista.
 – Suomessa on puhdas, erinomainen vesi. Siksi meillä ei tarjoilla enää pakattua vettä. Tarjoamme karahveissa suomalaista hanavettä.
 Suomen kokousten ruokalistoilla on etupäässä kotimaista lähiluomua.
 – Kokousvieraat ja media saavat meiltä laadukasta lähiruokaa. Onneksemme puheenjohtajakautemme osui vuoden jälkimmäiselle puoliskolle. Tarjoilemme kulloisenkin satokauden tuoreita tuotteita.
 Lue myös:   Suomi luotsaa eripuraista EU:ta puoli vuotta – Joutuvatko ilmastonsuojelu ja oikeusvaltion suojelu vastakkain?

Krääsä ja virkamiesturismi pois, juomaksi kraanavettä – Suomi vetää omat EU-kokouksensa ilman pröystäilyä


Summary: Työttömänä euroalueella on yhä 12 miljoonaa ihmistä.

Euroalueen kausitasoitettu työttömyysaste oli toukokuussa 7,5 prosenttia, ilmenee  Eurostatin tilastoista . Luku oli näin alhainen viimeksi lähes 11 vuotta sitten eli heinäkuussa vuonna 2008.
 Työttömyysaste laski hieman huhtikuusta, jolloin se oli 7,6. Eurostatin mukaan tämä tarkoittaa, että työttömien määrä väheni yli 100 000:lla huhtikuusta. Työttömiä oli euroalueella yli 12 miljoonaa toukokuussa.
 Vuotta aiemmin toukokuussa työttömyysaste oli 8,3.
 Mittaushistoriaa tehtiin koko EU-alueen työttömyysasteessa. Toukokuun 6,3 prosenttia oli alhaisin lukema, joka on mitattu kuukausitilastoinnin alettua vuonna 2000. Vuotta aiemmin EU:n työttömyysaste oli 6,9 prosenttia.
 Alhaisimmillaan työttömyysaste oli Tshekissä, 2,2 prosenttia. Korkein työttömyys puolestaan on Kreikassa, jossa 18,1 prosenttia työikäisistä oli työttömänä.
 Suomessa kausitasoitettu työttömyysaste oli Eurostatin mukaan 6,8 prosenttia. Se on näin ollen euroalueen keskiarvon alapuolella, mutta koko EU-alueen työttömyysastetta suurempi.
 Eurostat tarkastelee tilastoinnissaan 15–74-vuotiaita ihmisiä, jotka ovat työttöminä ja jotka ovat etsineet työtä edellisen kuukauden aikana.

Euroalueen työttömyys laski alimmilleen yli 10 vuoteen – EU:n työttömyysaste kuukausittaisen mittaushistorian alhaisin


Summary: EU-huippukokous jumittui, kokousta jatketaan tiistaina.

Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä (S&D)

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  päätti maanantaina alkuiltapäivästä keskeyttää yli 18 tuntia kestäneen huippukokouksen, jossa oli tarkoitus sopia nimityksistä huippuvirkoihin.
 Neuvotteluita käytiin jäsenmaiden kesken eri kokoonpanoissa koko yön, mutta yhteisymmärrystä ei saatu. Koska valtionjohtajat olivat valvoneet koko yön, he tarvitsivat tauon neuvotteluihin.
 Loppumetreille pääehdokas EU-komission puheenjohtajaksi oli hollantilainen  Frans Timmermans . Hän on S&D-puolueen kärkiehdokas tehtävään.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) on kannattanut Timmermansia komission johtoon. Rinteen mukaan hänen osakkeensa ovat kuitenkin heikentyneet.
 – En ole tällä hetkellä kovin toiveikas että näin tulee käymään, Rinne sanoi Timmermansin mahdollisuuksista komission johtoon.
 Pääministeri ei halunnut kuitenkaan eritellä syitä, miksi Timmermansin tähti oli laskussa. Hänen mukaansa tilanne muuttui aamukuuden jälkeen.
 Timmermansia ehdottivat Ranska, Saksa, Alankomaat ja Espanja. Hänen ehdokkuutensa kohtasi kuitenkin vastustusta etenkin keskustaoikeiston EPP:tä edustavien johtajien keskuudessa.
 Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  mukaan valintoja vastustaneiden maiden kanssa neuvotellaan vielä myöhemmin tänään iltapäivällä. Kokouksesta käveli ulos selvästi tuohtunut Macron, joka vaati, että maiden täytyy joustaa kannoissaan.
 – Emme voi jäädä pienten maaryhmien panttivangiksi, Macron sanoi. Hänen mukaansa kokouksen epäonnistuminen kertoi ennen kaikkea EU:n jakautumisesta.
 Jakolinjoja on hänen mielestään useita: yhtäältä maantieteellinen jako, toisaalta esimerkiksi konservatiivipuolue EPP:n sisäinen hajaannus.
 – Meidän pitää kantaa vastuumme ja tehdä valinnat, joita meiltä vaaditaan, hän jatkoi. Kaikkien pitää joustaa ja liikahtaa kannoissaan, Macron korosti useasti.
 Suurin osa yli yön kestäneistä neuvotteluista käytiin erilaisissa pienemmissä kokoonpanoissa. Tusk neuvotteli kahden kesken liki kaikkien jäsenmaiden kanssa, lisäksi johtajat pitivät omia kokouksiaan puolueryhmissään.
 Bulgarialainen ekonomisti ja Maailmanpankin pääjohtaja  Kristalina Georgieva  oli vahvimmilla Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaksi ja saksalainen  Manfred Weber  EU-parlamentin puheenjohtajaksi ainakin puoleksi viisivuotiskaudesta.
 Kokouksen keskeydyttyä Bulgarian pääministeri  Boiko Borisov  kuitenkin sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan, että Georgieva on pudonnut kilpailusta pois.
 Ulkopoliittisen edustajan paikkaa sovitettiin liberaaleille. Pöydällä oli esitys, jossa Belgian pääministeri  Charles Michel  tai tanskalainen kilpailukomissaari  Margrethe Vestager  nousisivat ulkopolitiikan johtajaksi.
 Kokous jatkuu tiistaina puoliltapäivin Suomen aikaa.

Rinne: Timmermansin mahdollisuudet komission johtoon hiipumassa – "En ole kovin toiveikas"


Summary: Erillisiä ammuskeluja oli kolme vuorokauden sisällä.

Kaksi miestä on kuollut ja kaksi loukkaantunut ampumavälikohtauksessa Tukholman alueen väkivaltaisimmassa illassa pitkään aikaan, Aftonbladet kirjoittaa.
 Ampumavälikohtauksia sattui yhteensä kolme sunnuntai-iltana muutaman tunnin aikana. Kaksi ammutuista miehistä kuoli vammoihinsa. Kahta hoidetaan sairaalassa vakavien vammojen takia. Viimeisimmässä välikohtauksessa loukkaantui myös koira.
 Ampumiset tapahtuivat eri puolilla pääkaupunkialuetta. Ensimmäinen sattui Sollentunassa, Tukholman pohjoispuolella seitsemän jälkeen illalla Suomen aikaan. Noin 20-vuotiasta miestä ammuttiin päähän ja hän kuoli vammoihinsa. Noin 25-vuotias mies loukkaantui vakavasti ja vietiin sairaalaan. Poliisi on Aftonbladetin mukaan aloittanut esitutkinnan murhasta.
 Reilua tuntia myöhemmin miestä ammuttiin jalkaan Kalhällissä Tukholman luoteispuolella. Poliisi tutkii lehden mukaan tapausta törkeänä pahoinpitelynä.
 Hieman ennen keskiyötä nuori mies ammuttiin kuoliaaksi Blackebergissä läntisessä Tukholmassa. Tästäkin rikoksesta poliisi on aloittanut murhaesitutkinnan.
 Poliisi epäilee yhteyttä ainakin ensimmäisen ja kolmannen ampumisen välillä. Aftonbladetin mukaan poliisi pelkää kuolemien johtavan kostotoimenpiteisiin.

Aftonbladet: Kaksi miestä kuollut ammuskeluissa Tukholmassa


Summary: Kesäkuussa käräjöitiin keittiöapulaisen kelpoisuudesta.

Puolustusvoimien sotilasvirkaan nimitettävällä ei saa olla maanantaista alkaen toisen valtion kansalaisuutta, joka voi vaarantaa valtion turvallisuutta.
 Laki määrää seulomaan tarjokkaat, ettei heillä ole toisen valtion kansalaisuutta tai muuta ulkomaansidonnaisuutta, joka voi vaarantaa yleistä turvallisuutta, maanpuolustusta, Suomen kansainvälisiä suhteita tai palvelusturvallisuutta.
 Kaksoiskansalaisten pääsy estetään valtion turvallisuuden vaarantuessa myös Rajavartiolaitoksen sotilasvirkoihin. Rajavartiolaitos tiedotti maanantaina, että ulkomaansidonnaisuudet tulee ottaa huomioon myös asianomaisen oman aseman ja suojaamisen kannalta.
 Rajavartiolaitoksen mukaan henkilö voi joutua ristiriitatilanteeseen, jos häntä tai hänen läheisiään uhataan tai henkilöä muutoin painostetaan toimimaan työtehtäviinsä liittyvien velvollisuuksiensa vastaisesti.
 Käräjäoikeus  katsoi kesäkuussa , että vuonna 2017 Vekaranjärven varuskunnan keittiöapulaisen paikkaa hakenut Venäjän kaksoiskansalainen tuli syrjityksi kansalaisuutensa vuoksi.
 Käräjäoikeuden toissaviikkoisen tulkinnan mukaan lainvastainen ohjeistus kelpaamattomuudesta tuli Puolustusvoimista. Käräjäoikeus hylkäsi henkilöstövuokrausyrityksen palveluesimiehen syytteen.

Puolustusvoimien virkoihin valittavia kaksoiskansalaisia seulova laki tuli voimaan


Summary: Ulkomaalainen mies vietiin sairaalaan Lahdessa järjestetyn Ironman-kilpailun uintiosuudelta. Hän menehtyi sunnuntaina.

Yksi Ironman-triathlonkisan kilpailijoista kuoli viikonloppuna. Poliisin tiedotteen mukaan Lahden satamasta toimitettiin lauantaina iltapäivällä sairaalahoitoon ulkomaalainen, keski-ikäinen mies. Hänen epäillään saaneen sairauskohtauksen uintiosuudella.
 Mies menehtyi seuraavana päivänä. Poliisi tutkii asiaa kuolemansyytutkintana.
 Lahdessa järjestettiin lauantaina toista kertaa puolimatkan triathlonkisa, johon osallistuu 1 800 kilpailijaa. Osallistujista noin 40 prosenttia oli ulkomaalaisia – osa ammattilaisia ja osa lajin harrastajia.
 Miesten ja naisten kilpasarjan voiton menivät ulkomaalaisille. Suomen ykkösnimi,  Kaisa Sali , sijoittui naisten sarjassa kolmanneksi.

Ironman-triathlonkisan kilpailija kuoli


Summary: Belgialaisten pitäisi kiittää ranskalaisrunoilijaa maabrändinsä lokaamisesta, kirjoittaa Brysselissä asuva EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Belgian haukkuminen on kansanhuvi, joka ei rajoitu aikaan eikä paikkaan.
 – Olin Brysselissä kauan sitten, 20 vuotta sitten. Kaikki oli niin kaunista. Nykyään siellä asuminen on helvetillistä, sanoi  Donald Trump  keväällä 2016 pyrkiessään Yhdysvaltain presidentiksi.
 Tasan 150 vuotta aiemmin Belgiasta kirjoitti ranskalainen runoilija  Charles Baudelaire .
 – Belgialaisen tai ennemmin brysseliläisen kasvot ovat pimeät, muodottomat, viininhajuiset, leukojen omituinen rakenne, uhkaava typeryys, kuvaili pariisilainen Baudelaire vietettyään pari vuotta Brysselissä.
 Pahan kukkien  kirjoittaja omisti Belgian ja belgialaisten solvaamiseen kokonaisen teoksen.
 Samansuuntaisia kommentteja kuulee  tuon tuostakin myös Brysselissä asuvilta suomalaisilta. Yhden mielestä koko maa on historian oikku, jonka ei oikeastaan pitäisi olla edes olemassa.
 Toisen mielestä Brysselin ainoa hyvä puoli on se, että sieltä pääsee nopeasti junalla Pariisiin, Lontooseen ja Amsterdamiin. Tylsä ja nukkavieru hallintotakapajula.
 Kahteen kielipuoliskoon jakautunut maa on niin riitainen, että sillä kesti toissa vaalien jälkeen puolitoista vuotta saada hallitus valittua. Epämääräistä. Mikään ei toimi.
 Minä olen toista mieltä . Mielestäni Belgia ja Bryssel ovat mainettaan parempia.
 Belgia on Suomen tavoin pieni maa, jonka yli suuremmat naapurit ovat vuorotellen marssineet. Belgialaisilla on pienen maan mentaliteetti, johon suomalainen voi samaistua.
 Belgialaisvitsejä väännetään niin Ranskassa kuin Alankomaissakin. Molempien kansantarustossa belgialaiset ovat jonkinlaisia höhliä maalaisserkkuja.
 Belgialta on viety jopa kansallissankarit . Kuinka moni tiesi, että rakastettu laulaja  Jacques Brel  oli belgialainen? Tai virtuoosikitaristi  Django Reinhardt ? Käsi sydämelle: Tiesitkö, että takavuosien toimintaelokuvatähti  Jean-Claude Van Damme  on belgialainen?
 Kävelen Brelin kotitalon ohi miltei päivittäin matkalla kotoa toimistolle. Schaerbeekilaisen kerrostalon seinässä on pieni laatta muistuttamassa miehestä, jota moni luulee ranskalaiseksi.
 Finnairin Brysselin-koneet ovat täynnä enimmäkseen suomalaisia virkamiehiä ja Helsingin kautta Aasiaan suuntaavia belgialaisia. Harva suuntaa Belgiaan lomalle.
 Brysselin keskustassa on toki turisteja . Ja kanavista ja pitsistä kuulu Brugge täyttyy kesäisin matkailijoista. Mutta muuten on hiljaisempaa.
 Ehkä vuosikymmeniä jatkunut Belgian mollaaminen on tehnyt tehtävänsä. Tai ehkä Belgia on vain maa, jossa pitää asua, jotta sitä oppii arvostamaan. Tai sitten belgialaiset eivät haluakaan tänne matkailijoita. Ainakaan valloonit.
 – Alalla puuhastelevien kielitaito on olematon, luonnehti Belgiassa vuosikymmenet asunut suomalaistuttava Belgian ranskankielisen osan Vallonian matkailualaa.
 Totta se on . Ardennien metsäisillä kukkuloilla ja laaksoissa on linnaa ja pittoreskia kylää toinen toisensa perään. Matkailijoita varsin vähän. Markkinointi on liki olematonta.
 Poikkeus ovat hollantilaiset maantiepyöräilyn harrastajat. He tulevat Ardenneille, koska heidän oma maansa on littana. Belgian puolelta löytyvät lähimmät raastavat nousut.
 Komeissa maastoissa on hienoja vaelluspolkuja. Mutta niiden löytäminen on hyvin vaikeaa. Internetistä ei tietoa löydy.
 Vaellusmahdollisuuksia pitää käydä  henkilökohtaisesti kysymässä lähimmän kylän turisti-infosta. Samalla voi syödä erinomaisen aterian bistrossa, jollainen löytyy joka savusta.
 Joku voi pitää hiljaisuutta epäkohtana. Turistithan toisivat taantuvalle seudulle rahaa.
 Mutta paikoin yli äyräidensä kasvaneen huvimatkailun aikakaudella Belgian meno on miellyttävä poikkeus. Kuin tuulahdus menneiltä vuosikymmeniltä.
 Ehkä belgialaisten pitäisikin kiittää Baudelairea maabrändinsä lokaamisesta.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Italia:  Italiassa opin, että olen aina syönyt väärin – lukuisat ruokasäännöt vievät maidonkin kahvista Yhdysvallat:  Tavallisena työmatkapyöräilijänä olen USA:ssa harvinaistapaus ja toisinaan avoimen äimistelyn kohde Ruotsi:  Ruotsissa bensakapina kukoistaa Facebookissa ja ilmastoahdistus voi johtaa salalentämiseen Kenia:  Afrikassa osataan ottaa rennosti ajan kanssa – meillä sitä kutsuttaisiin mindfullnessiksi Saksa:  Berliini pitäköön byrokratiansa ja liikenneraivon – puistoista ja kulttuuritarjonnasta voisi sen sijaan ottaa mallia

Belgia on mainettaan parempi


Summary: Perhe- ja peruspalveluminsiteri Krista Kiuru toivoo, että omalääkäriperiaate on tulevan terveyskeskusremontin keskiössä.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Suvi Piispanen  on viettämässä kesäpäivää vanhempiensa kanssa mökillä. Mökin ympäristössä ei ole helppo liikkua, mutta äidin avulla se onnistuu.
 Piispaselle liikkuminen on vaikeaa, ollut jo 8-vuotiaasta asti. Ensiksi piti ottaa käyttöön kyynärsauvat, lukio-ikäisenä jo pyörätuoli.
 Piispasella on synnynnäinen selkäydinvamma. 31-vuotias merkonomi on työkyvyttömyyseläkkeellä.
 Sairaus ei estä Piispasta elämästä. Tukena ja turvana on neuvolasta asti ollut Piispasen omalääkäri.  Ilkka Kunnamo  on hoitanut Suvia 1980-luvun lopulta.
 Lääkärin jatkuvalle vaihtumiselle pitää tehdä jotain
 Jos joku tietää omalääkäriydestä jotain, niin Ilkka Kunnamo. Hän on hoitanut samoja potilaita lähes 34 vuotta reilun 4 000 asukkaan Karstulassa Keski-Suomessa. Nykyisin 25 prosentin työajalla.
 Kunnamo on yleislääketieteen erikoislääkäri, lääketieteen tohtori ja Helsingin yliopiston dosentti sekä Kustannus Oy Duodecimin kehitysjohtaja.
 Hän on hoitosuositusten isä.
 Ilkka Kunnamo on hoitanut lähes 34 vuotta samoja potilaita Karstulassa. Laura Tolonen / Yle
 Kun Kunnamo aloitti Karstulan terveyskeskuksessa vuonna 1986, ei ollut hoitosuosituksia, joiden perusteella yleislääkäri voisi hoitaa potilaita. Niinpä hän alkoi kirjoittaa niitä oman terveyskeskuksensa tarpeisiin. Nyt lääkärit kaikkialla Suomessa ja monessa muussa maassakin käyttävät Lääkäriseura Duodecimin hoitosuosituksia.
 Tietotekniikkaa vuosia harrastaneen Kunnamon ideoima on myös Päätöksentuki-tietokonesovellus. Se yhdistää yksittäisen potilaan tiedot hoitosuosituksiin.
 Sovellus muistuttaa lääkäriä vaikkapa potilaan verikokeesta tai lääkeannoksen pienentämisestä. Suomessa tietokonesovellusta käytetään laajasti ja se kiinnostaa myös kansainvälisesti.
 Kaiken kokemansa ja näkemänsä perusteella Kunnamo haluaa omalääkärijärjestelmän koko Suomeen. Sitä he toivovat Suvi Piispasen kanssa yhdessä.
 Omalääkäristä hyötyvät erityisesti ihmiset, joilla paljon sairauksia
 Mitä enemmän ihmisellä on sairauksia, sitä suurempi on hyöty omalääkäristä. Ja käänteisesti: haitat voivat olla myös moninaiset, jos ihmistä hoitaa kymmenet lääkärit, kuten 38-vuotiaan  Iiro Arvolan traagisessa tapauksessa .
 Koko elämänsä sairastaneelle Suvi Piispaselle omalääkäri on ollut kultaakin kalliimpi. Synnynnäisen selkäydinvammansa takia hän on joutunut käyttämään terveyspalveluja paljon. Selkää on leikattu monta kertaa. On ollut tuskallisen hitaasti paraneva painehaavauma ja vatsaongelmia.
 Pirkko Piispanen on tyttärensä omahoitaja. “Suvi tarvitsee monessa asiassa apuani, koska  jalat eivät enää toimi”, Suvin äiti sanoo.  Joonas Nieminen
 Kunnamo on ollut Piispasen lääkäri lapsesta asti. Pienen tytön ensimmäiset muistikuvat lääkäristä ovat alaluokilta, kun hän äidin kanssa kävivät terveyskeskuksessa.
 Edelleenkin lääkärille on toistuvasti tarvetta. Piispasen jalkojen tunto on huono. Iho rikkoutuu ja on käsikipuja.
 Kunnamo tietää, miten Piispasta pitää hoitaa ja miten ei. Kuntoutussuunnitelman laadinnassa tuttu lääkäri ja terveysaseman fysioterapeutti on ollut korvaamaton.
 – Kontrasti on valtava, jos vertaa siihen, kuinka monta erikoislääkäriä minua on hoitanut vuosien kuluessa Jyväskylä keskussairaalassa, Piispanen sanoo.
 Aikanaan, kun Piispanen mietti Kunnamon kanssa sitä, mitä hän voisi harrastaa, omalääkäri ohjasi SPR:n kesäleireille.
 Jos Kunnamoa ei saa heti kiinni, hän lähettää teksti- tai whatsapp -viestin ja kertoo milloin pystyy palaamaan asiaan, Piispanen kertoo.
 –Muistan kerran, kun hän vastasi puheluuni ulkomailta. Se tuntui tosi hyvältä, Piispanen muistelee.
 Suvi Piispasen selkäydinvamma ei estä elämästä ja liikkumasta. Joonas Nieminen
 Niinä päivinä kun Kunnamo ei ole Karstulan terveyskeskuksessa paikalla, tarvittaessa sekä potilaat että hoitajat tavoittavat hänet sähköisesti. Kannettavalla tietokoneella lääkäri pääsee potilaskertomuksiin. Verikokeet voi määrätä etänä. Kun tulokset ovat valmiit, tarvittaessa voi kirjoittaa reseptin, vaikka olisi ulkomailla.
 Tehokasta on, jos sama lääkäri hoitaa kaikkia potilaan sairauksia
 Vastikään Terveystalon ja Mehiläisen toimitusjohtajat  Yrjö Närhinen  ja  Janne-Olli Järvenpää  kirjoittivat  Helsingin sanomien vieraskynässä , siitä miten yksityisillä terveysasemilla hoidetaan nyt lääkäriä kohden jopa kaksinkertainen määrä potilaita vuorokaudessa julkisiin terveyskeskuksiin verrattuna. He penäsivät myös julkisen sektorin terveyskeskusten tuottavuuden ja kustannustehokkuuden radikaalia nostamista, jotta hallitusohjelmassa esitetystä lääkärimäärän lisäyksestä olisi hyötyä.
 Ilkka Kunnamo sanoo, että väestön vanhetessa, monisairaiden lisääntyessä ja lääketieteen mahdollisuuksien kasvaessa lääkärin vastaanottopäivän aikana tapaamien potilaiden määrä on jatkuvasti hienoisesti vähenemässä.
 – Sitä moititaan tuottavuuden laskuksi, mitä se ei todellisuudessa ole. Mitä monisairaampi potilas sitä parempi on hoidon laatu ja työn tehokkuus, kun sama lääkäri hoitaa potilaan kaikkia terveysongelmia, Kunnamo sanoo.
 Hänen mielestään tuottavuuden laskua syntyy silloin, kun potilas joutuu juoksemaan monella lääkärillä – tehdään päällekkäisiä tutkimuksia ja vastaanottokäyntejä on useita. Potilaan hoitamiseen kuluu enemmän aikaa, koska lääkäri ei tunne potilasta.
 Reilu vuosi sitten, joulun alla Suvi Piispasen jalka kipeytyi pahasti. Hän pelkäsi,että jalkaan oli tullut laskimotukos. Piispanen soitti Kunnamolle, joka pyysi häntä tulemaan terveyskeskukseen. Lauantaina.
 Ultraäänikone on Kunnamon päivittäinen työväline. Laura Tolonen / Yle
 Ultraäänitutkimus näytti, että laskimotukosta ei ollut. Piispanen sanoo, että helpotus oli valtava: ei löytynyt mitään. Eikä tarvinnut pelätä enää yhtään päivää.
 Ei myöskään tarvinnut lähteä ajamaan 100 kilometrin päähän Jyväskylän keskussairaalaan.
 – Siellä päivystäjä ei olisi tuntenut minua, sairauttani eikä kaikkea sitä, mitä vuosien kuluessa on tapahtunut, Piispanen sanoo.
 Kunnamon mukaan yleislääketieteen erikoislääkärin ammattitaitoa on, että hän osaa selvitellä kaikenlaisia oireita ja tehdä itse avoterveydenhuoltoon sopivia tutkimuksia. Kun terveyskeskuksen tiimissä on monenlaista osaamista ja mahdollisuus diagnoosin tekoon ja hoitoihin, potilas välttyy monelta sairaalakäynniltä.
 – Kun tärkeimmät laboratoriotutkimukset ja tavalliset ultraäänitutkimukset saa paikan päällä, potilas saa vastauksen heti. Hän pääsee suurimmista peloistaan, koska erikoissairaanhoidon tutkimuksia ei tarvitse odottaa pitkään. Lisäksi säästyy aikaa ja rahaa, Kunnamo sanoo.
 Yleislääketieteen erikoislääkäri on yleisten sairauksien spesialisti, Kunnamo sanoo. Laura Tolonen / Yle
 Omalääkäriys pelottaa – myös turhaan
 Monia nuoria lääkäreitä omalääkäriys pelottaa – pelätään sen sitovuutta ja sitä, ettei se aina noudata virka-aikaa.
 Potilaat voivat välillä olla myös lääketieteellisesti vaikeita tai henkilöinä vaativia. Jos vielä sähköinen yhteydenotto tehdään mahdolliseksi, se voi pahimmillaan tykittää lääkäriä väsymykseen asti. Eivätkä monet lääkärit myöskään halua muuttaa maalle.
 Kunnamo sanoo, että etälääkäriys antaa uusia mahdollisuuksia. Voi olla syrjäisemmänkin paikan omalääkäri, vaikkei ole paikalla viitenä päivänä viikossa. Osan työstä voi tehdä virtuaaliyhteyksien ja sähköisten potilaskertomusten avulla.
 Vaativien potilaiden hoidossa lääkäriä auttaa terveyskeskuksen muiden ammattilaisten tuki: työtä tehdään yhdessä esim mielenterveys- ja omahoitajan kanssa.
 – Yksin työskentely ei ole nykyaikaa, Kunnamo sanoo.
 Juuri tiimityön hyödyntämisessä suomalainen terveyskeskus on jo nyt edellä useimpia muita maita, eikä taaksepäin pidä mennä, Kunnamo muistuttaa.  Laura Tolonen / Yle
 Sihteerin työt taas pitäisi saada pois lääkäreiltä.
 – Tiimin ammattitaitoinen sihteeri hoitaisi ne paremmin ja tehokkaammin, Kunnamo harmittelee.
 Yleislääketieteen erikoislääkäri on yleisten sairauksien spesialisti. Monen eri sairauden hoitojen yhteen sovittaminen on omalääkärin tärkeä tehtävä. Mutta ei hänen kaikkia maailman sairauksia tarvitse hallita.
 – Omalääkärin pitää opiskella niitä harvinaisiakin sairauksia, joita hänen potilaansa sairastavat. Ei potilaalle voi sanoa, ettei tunne tämän sairautta, Kunnamo sanoo.
 Lähivuosien suuri haaste on kouluttaa lisää yleislääketieteen erikoislääkäreitä. Nyt vain 27 prosenttia terveyskeskuslääkärin viroissa olevista on yleislääketieteeseen erikoistuneita.
 Kunnamo on monesti pelastanut minut viikkojen murehtimisesta, hän on osannut auttaa ja tukea ratkaisujen teossa, Piispanen sanoo. Joonas Nieminen
 Monesti lääkäriaika jää saamatta – samasta lääkäristä puhumattakaan
 Jo vuosia perusterveydenhuollon lääkäripula on haitannut hoidon jatkuvuutta pahasti.
 Rinteen hallitus aikookin tiukentaa  perusterveydenhuollon hoitotakuuta niin, että kiireettömässä tapauksessa hoitoon pääsee viikon sisällä hoidon tarpeen arvioinnista.
 Kuitenkin rahaa hallituksella perusterveydenhuollon kehittämisohjelmaan ja hoitotakuun toteuttamiseen näyttää olevan vähän. Tarpeeseen nähden vain murto-osa. Myöskään lääkäreitä ei hoitotakuun toteuttamiseen ole niin vain otettavissa.
 Terveystalon ja Mehiläisen toimitusjohtajat  ehdottivat vastikään, että hoitoon pääsyä voi nopeuttaa jo nyt antamalla palveluseteli niille asiakkaille, joiden odotusaika hoitoon ylittää seitsemän vuorokautta.
 Eli potilas saisi luvan hankkia hoidon setelillä esimerkiksi yksityislääkäriltä, jos odotusaika hoitoon kestäisi enemmän kuin viikon.
 Ilkka Kunnamo sanoo, että palveluseteli ei ole ratkaisu hoitoon pääsemisen ongelmaan. Hän ei käyttäisi palveluseteliä muuhun kuin kuormahuippujen tasaamiseen, koska hoidon jatkuvuus kärsii.
 – Vaikka pienen vaivan hoitaa helposti kuka tahansa lääkäri, menetetään mahdollisuus potilaan ja lääkärin tutustumiseen, jolloin hoitosuhde on jo valmiiksi olemassa silloin kun tulee pitkäaikainen tai vakava sairaus, Kunnamo sanoo.
 Välillä vähän murehdin sitä, ettei omalääkärini vaan jäisi eläkkeelle, Piispanen sanoo. Joonas Nieminen
 Hoitotakuun kiristämistä hän pitää hyvänä ja tärkeänä asiana. Mutta muistuttaa siitä, että sen toteuttaminen vaatii rinnalleen sote-uudistuksen. Muuten kunnat joutuisivat pakkoraossa palkkaamaan keikkalääkäreitä tai ohjaamaan potilaita palvelusetelillä yksityiseen terveydenhuoltoon. Pahimmillaan osa kuntien lääkäreistä voisi siirtyä yksityisen palvelukseen, Kunnamo varottaa.
 Omalääkäriyden toteutuminen edellyttää moniammatillista yhteistyötä, eikä liian suurta potilaslistaa
 Jotta omalääkäri-systeemi toimisi lääkäri tarvitsee tuekseen riittävän joukon muita ammattilaisia. Yhteistyö vähentää lääkärin työmäärää ja myös sitä kuinka paljon lääkäreitä koko maassa tarvitaan.
 Kunnamon omalla, Karstulan terveysasemalla, samassa rakennuksessa ovat mielenterveystoimisto, sosiaalityöntekijät ja fysioterapeutit. Hän pääsee milloin tahansa keskustelemaan potilaan asioista tiimin jäsenten kanssa ja vastuuta voi jakaa ryhmälle.
 – Sosiaalisista, mielentervey- ja päihdeongelmista sekä kroonisista kivuista kärsivät hyötyvät moniammatillisen tiimin hoidosta. Jos lääkäri joutuu yksin tukemaan näitä potilaita, uupuminen uhkaa, Kunnamo sanoo.
 Moniammatillisen terveyskeskuksen ajatus sopii hyvin yhteen hallitusohjelman kanssa. Rinteen hallitus aikoo panna terveyskeskukset remonttiin.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) toivoo, että omalääkärperiaate on yksi ensi vuonna alkavan kehittämisohjelman keskeisistä uudistuksista.
 – Pitäisi katsoa, että tällainen omalääkäritapaan toimiva periaate olisi se kantava voima, jolla kehittämishanketta tehdään. Se on tärkeää siksi, että se turvaisi hoidon jatkuvuuden ja potilas tulisi uudelleen hoidon keskiöön.
 Juuri tiimityön hyödyntämisessä suomalainen terveyskeskus on jo nyt edellä useimpia muita maita, eikä taaksepäin pidä mennä. Kunnamon mukaan Suomessa ei ole mitään perustetta siirtyä keskieurooppalaiseen malliin, jossa lääkäri-ammatinharjoittajat hoitavat perusterveydenhuollon. Siinä lääkäri toimii usein yksin vailla kollegoiden ja moniammatillisen tiimin tukea.
 Piispasen mielestä jokaisella pitäisi olla mahdollisuus omaan lääkäriin.  Joonas Nieminen
 Omalääkärin potilaslistan tulee olla myös sopivan kokoinen. Monissa kunnissa lääkärin väestövastuu on nyt noin 1 800 potilasta ja lääkäripulasta kärsivillä alueilla yli 2 000 ihmistä, mikä tarkoittaa, että omalääkäri-systeemi ei toimi.
 Kunnamon mielestä sopiva määrä olisi noin 1 200 henkilöä. Tällöin lääkäri voisi tehdä myös muuta kuin vastaanottotyötä: esimerkiksi opiskella erityistaitoja, kouluttaa erikoistuvia lääkäreitä ja kehittää laatua tai tehdä tutkimusta.
 Omalääkäri voi seurata potilaittensa terveyttä
 Nyt 64-vuotiaalta Kunnamolta eivät ole ideat ja kehittämisinto loppuneet. Jo käytössä olevan Päätöksentuki-tietokonesovelluksen lisäksi koekäytössä on hänen toinenkin terveyshyötyarvioksi nimetty sovellus.
 Sen avulla Kunnamo voi seurata kaikkien omien potilaittensa terveyttä. Hän näkee esimerkiksi sen, onko karstulalaisten verenpaine kunnossa ja hän voi poimia joukosta ne, joiden lääkitys tarvitsee muutoksia.
 Yhdessä päättäminen on yksi terveydenhuollon tulevaisuuden megatrendeistä, Kunnamo sanoo. Laura Tolonen / Yle
 Jos potilaalla olisi nimetty omalääkäri, hän voisi antaa lääkärille luvan, että tämä voi sovelluksella seurata hänen terveyttään pitkällä aikavälillä. Tarvittaessa lääkäri voisi ottaa yhteyttä, jotta hoidossa päästäisiin parempiin tuloksiin.
 – Tavoitteena on, että terveydenhuollon rahoilla saataisiin mahdollisimman paljon hyötyjä ja yhdenvertaisesti kaikille. Jokainen saisi tarvitsemansa hoidon, muttei siis samaa hoitoa, Kunnamo sanoo.
 Valinnanvapaus on yhdessä päättämistä
 Sipilän hallituksen valinnanvapausmalli ankkuroitui monituottaja-malliin, jossa ihminen olisi voinut valita itselleen julkisen tai yksityisen sosiaali- ja terveyskeskuksen.
 Ilkka Kunnamolle potilaan valinnanvapaus on ihan muuta. Tärkeintä ei ole se, hankkiiko potilas hoitonsa Stockmannilta vai Tokmannilta.
 Olennaisempaa hänen mukaansa on se, että potilas voi valita sellaisen omalääkärin, jonka persoonallisuus sopii yhteen oman persoonallisuuden kanssa. Hänen mielestään aluejako on hyvä pohja, kun omalääkäri-mallia rakennetaan, mutta lääkärin valitsemisen alueen sisällä ja ulkopuoleltakin tulee olla mahdollista.
 Kunnamo muistuttaa myös siitä, että lääkärin on tärkeää tuntea potilaan arvopohja. Esimerkiksi omaishoitajaa ei pidä lähettää toiselle paikkakunnalle terapiaan, jos hän haluaa olla jatkuvasti lähellä hoidettavaansa. Lääkärin on osattava valita hoito potilaan arvojen ja tilanteen mukaan.
 Suvi Piispanen nauttii mökillä olosta. “Vielä en ole päässyt onkimaan”, hän sanoo. Joonas Nieminen
 Koko Piispasen perhe on tullut Ilkka Kunnamolle tutuksi. Hän tuntee heidät persoonina. Hän on ollut koko perheen lääkäri ja hoitanut sekä Suvin kahta sisarusta että vanhempia.
 Kummankin vanhemman kakkostyypin diabetes on pysynyt omalääkärin hoidossa hyvin tasapainossa.
 Kunnamo kulki rinnalla myös silloin kun Suvin Mikko-veli sairastui 1980-luvun alussa leukemiaan. Mikko Piispanen kuoli kuusivuotiaana sairastettuaan pari vuotta.
 – Kunnamolta sai aina kysyä, mitä ei tiennyt. Hän piti huolta ja apu oli lähellä, se oli turvallista. Sitä aikaa ja saamaamme tukea emme unohda koskaan  Pirkko Piispanen , Suvin äiti, sanoo.
 Kun lääketieteen, terveysteknologian ja genetiikan kehitys tarjoavat yhä enemmän hoitomahdollisuuksia, myös päätöksenteko vaikeutuu. Kun omalääkäri tuntee potilaan elämäntilanteen, perheen ja harrastukset, yhdessä he voivat tehdä parempia hoitopäätöksiä.
 – Yhdessä päättäminen on lisäksi yksi terveydenhuollon tulevaisuuden megatrendeistä, Kunnamo sanoo.
 Ilkka Kunnamolla ja Suvi Piispasella on yhteistä matkaa yli 30 vuotta: koko Piispasen elämä. Laura Tolonen / Yle ja Joonas Nieminen
 Terveyskeskuslääkärin työ antaa paljon
 Ilkka Kunnamo on halunnut pysyä terveyskeskuksessa, vaikka miehellä on paljon valtakunnallisia ja kansainvälisiä tehtäviä. Parasta siinä on hänen mielestään paitsi työn monipuolisuus myös pitkät potilassuhteet.
 Vaikka potilaat ovat joskus vaatineet paljon, he ovat myös antaneet paljon.
 – Joskus kuluu monta vuotta ennen kuin alkaa ymmärtää, miksi potilas voi niin huonosti ja käyttää paljon palveluja. Usein ajan myötä potilaan toivottomaltakin tuntuva tilanne kuitenkin selkiytyy ja raskas hoitosuhde muuttuu hyväksi yhteistyösuhteeksi, Kunnamo sanoo.
 Piispanen ei lakkaa kiittämästä Kunnamoa vuosikymmenten tuesta ja avusta.
 – Toivottavasti hän ei jää vielä pitkään aikaan eläkkeelle, Piispanen murehtii.
 Hänen mielestään kaikilla pitäisi olla tuttu ja turvallinen omalääkäri, joka tuntee ja tietää potilaan ja johon voi olla tarvittaessa yhteydessä.
 – Sen tietää, kun lääkäri ja kaikki terveyskeskuksen ammattilaiset hoitavat juuri minua ja sydämellä, Piispanen sanoo.
 Jutusta voi keskustella tänään klo 22:een.
 Korjattu klo 23.34 Hänen mukaansa, Kunnamon mukaan. Viittaussuhde epäselvä.
 Lue myös:
 Analyysi: Hallitusohjelma lupaa hoitoonpääsyn viikossa – voiko se olla totta?

Suvi Piispasella on ollut sama lääkäri aina – Hoitosuositusten isä Ilkka Kunnamo haluaa omalääkärin jokaiselle: "Säästää aikaa ja rahaa"


Summary: Japani on jatkanut valaanpyyntiä 1980-luvulla solmitusta kansainvälisestä kiellosta huolimatta koko ajan "tieteellisen tutkimuksen" nimissä. Se on merkinnyt käytännössä valaanlihan päätymistä ravintoloiden pöytiin.

Japani on aloittanut kaupallisen valaanpyynnin 31 vuoden tauon jälkeen. Pyyntialukset saivat ensimmäisen saaliinsa, kaksi lahtivalasta, heti ensimmäisenä pyyntipäivänä tänään maanantaina.
 – Tämä on paras päivä. Tätä kannatti odottaa 31 vuotta, ilakoi valaanpyytäjien yhdistyksen johtaja  Yoshifumi Kai .
 Ensimmäinen saalis tuotiin satamaan ja paloiteltiin median kameroiden edessä.
 Lahtivalas paloiteltiin valaanpyynnin ensimmäisenä päivänä kameroiden edessä Japanin Kushirossa. Jiji Press / EPA
 – Uskon, etteivät nuoret enää tiedä miten valaan lihaa valmistetaan ja syödään. Haluaisin, että useampi ihminen maistaisi valaanlihaa edes kerran, sanoi 23-vuotias valaanpyytäjä  Hideki Abe  maanantaina.
 Päivän saalistus on ensimmäinen kaupallinen valaanpyynti Japanissa vuonna 1988 alkaneen tauon jälkeen. Kansainvälinen valaanpyyntikomissio kielsi kaupallisen valaanpyynnin vuonna 1986, kun osa valaslajeista oli pyydetty sukupuuton partaalle.
 Japani on vuoden 1988 jälkeenkin pyytänyt valaita "tieteellisiin tarkoituksiin", mikä on merkinnyt käytännössä valaanlihan päätymistä syötäväksi.  Japani ilmoitti joulukuussa  irtautuvansa kansainvälisestä valaanpyyntikomissiosta.
 Japanin valaanpyynti on tuomittu maailmalla julmaksi ja vanhanaikaiseksi.
 – Tämä on surunpäivä kansainväliselle valaansuojelulle, totesi kampanjapäällikkö  Nicola Beynon  Humane Society Internationalista.
 Japani on asettanut nyt alkaneelle pyyntikaudelle 227 valaan enimmäiskiintiön. Japani aikoo pyytää valaita vain omilla aluevesillään.
 Lisää aiheesta:
 Japani aloittaa kaupallisen valaanpyynnin omilla aluevesillään, lupaa jättää Eteläisen jäämeren rauhaan

Japani aloitti kaupallisen valaanpyynnin yli 30 vuoden tauon jälkeen – ensimmäinen saalis paloiteltiin median edessä ja paheksunnan keskellä


Summary: Välikohtaus tapahtui sunnuntai-iltana Suvilahdessa. Poliisin mukaan mies uhkaili heitä erilaisin astaloin.

Poliisi on ampunut uhkaavasti käyttäytynyttä miestä myöhään sunnuntai-iltana Suvilahdessa, Vaasassa. Mies uhkaili poliisia erilaisin asein ja lopulta poliisi ampui miestä jalkaterään. Mies on viety sairaalaan, hänellä ei ole hengenvaaraa.
 Miehen osalta asiaa tutkitaan virkamiehen väkivaltaisena vastustamisena, murhan yrityksenä, pahoinpitelyn yrityksenä sekä vahingontekona.
 Esitutkinta on siirretty miehen osalta Sisä-Suomen poliisilaitokselle.
 Kihlakunnansyyttäjä arvioi poliisin aseenkäytön lainmukaisuuden.

Poliisi ampui uhkaavasti käyttäytynyttä miestä Vaasassa