Summary: Tanska oli ensimmäinen maa, joka salli samaa sukupuolta olevien parien suhteen rekisteröimisen. Kirkkohäitä piti Tanskassakin odottaa aina vuoteen 2012 saakka.

Maailman ensimmäiset samaa sukupuolta olevat parit rekisteröivät suhteensa Tanskassa päivälleen 30 vuotta sitten. Nykyään samaa sukupuolta olevat parit voivat avioitua lähes 30 maassa, mutta vuonna 1989 Tanskan lainsäädäntö parisuhteen rekisteröimisestä oli uraauurtavaa.
 – Se oli seremonia, joka toistui joka päivä kaupungintalolla. Mutta ensimmäistä kertaa historiassa kaksi miestä pystyi kokemaan sen, tanskalainen  Ivan Larsen  muistelee uutistoimisto AFP:n haastattelussa.
 Larsen rekisteröi parisuhteensa kumppaninsa  Ove Carlsenin  kanssa 1. lokakuuta 1989. He olivat toinen miespari, joka asteli kaupungintalon seremoniaan. Heitä ennen suhteensa virallistivat 74-vuotias  Axel  ja ja 67-vuotias  Eigil Axgil , jotka ovat jo kuolleet.
 Vaikka mies- ja naisparit saivat oikeuden rekisteröidä parisuhteensa, heillä ei ollut esimerkiksi adoptio-oikeutta eikä parisuhdetta tunnustettu muissa maissa. Samaa sukupuolta olevat tanskalaisparit joutuivat odottamaan vuoteen 2012 asti sukupuolineutraalia avioliittolakia, jossa homo- ja heteroparit saivat lain edessä samat oikeudet.
 Pian sen jälkeen, kun laki tuli voimaan, Ivan Larsen ja Ove Carlsen vihittiin avioliittoon.
 Alankomaat salli ensimmäisenä kirkkohäät
 Tanskan esimerkin jälkeen lähes 30 maata on sallinut samaa sukupuolta olevien avioliitot. Lisäksi osassa maista samaa sukupuolta olevat pariskunnat voivat rekisteröidä parisuhteensa.
 Vuonna 2001 Alankomaat sääti ensimmäisenä maailmassa tasa-arvoisen avioliittolain, joka takasi homo- ja heteropareille samat oikeudet sekä mahdollisuuden kirkkohäihin. Tällä hetkellä 16 Euroopan maassa samaa sukupuolta olevat parit voivat solmia avioliiton, mukaan lukien Suomessa.
 Muun muassa Kroatiassa, Italiassa, Unkarissa ja Sveitsissä samaa sukupuolta olevat parit voivat ainoastaan rekisteröidä parisuhteensa. Virosta tuli vuonna 2014 ensimmäinen entiseen Neuvostoliittoon kuulunut maa, joka salli parisuhteen rekisteröimisen mies- ja naispareille.
 Amerikan mantereella Kanada, Yhdysvallat, Argentina, Brasilia, Kolumbia ja Uruguay ovat säätäneet tasa-arvoisen avioliittolain. Chilessa mies- ja naisparit voivat rekisteröidä parisuhteensa.
 Kuolemanrangaistus homoseksuaalisuudesta
 Suuressa osassa itäistä Eurooppaa ja Aasiaa samaa sukupuolta olevien parien ei ole mahdollista solmia avioliittoa tai rekisteröidä parisuhdettaan. Aasiassa Taiwan ja Oseaniassa Uusi-Seelanti ja Australia ovat ainoat valtiot, jotka ovat sallineet samaa sukupuolta olevien avioliitot.
 Lähi-idän konservatiivisissa maissa, kuten Saudi-Arabiassa ja Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa, homoseksuaalisuudesta seuraa edelleen kuolemanrangaistus.
 Israelissa sen sijaan tunnustetaan muualla solmitut, samaa sukupuolta olevien parien avioliitot, vaikka se ei sallikaan niitä omassa maassaan.
 Etelä-Afrikka on ainoa Afrikan maa, jossa homoparit voivat avioitua. Noin 30 Afrikan maassa homoseksuaalisuus on kiellettyä, joista Mauritaniassa, Somaliassa ja Sudanissa homoseksuaalisista suhteista voidaan tuomita kuolemaan.

Ensimmäiset homoparit virallistivat suhteensa Tanskassa 30 vuotta sitten – Suvaitsevaisuus on lisääntynyt, mutta homoseksuaalisuus on edelleen rikos osassa maailmaa


European Commissioner for Economic and Monetary Affairs and the Euro

EK:n Brysselin-toimiston päällikkö  Taneli Lahti  siirtyy  Jutta Urpilaisen  (sd.) kabinettipäälliköksi, jos tämän komissaarius vahvistuu.
 Lahti siirtyi EK:sta takaisin komission palvelukseen viime viikon maanantaina ja on avustanut Urpilaista hänen valmistautuessaan komissaarikuulemiseen.
 Lahti toimi  Olli Rehnin  (kesk.) talouspoliittisena neuvonantajana Rehnin ollessa komissaarina.

Taneli Lahdesta tulee Jutta Urpilaisen kabinettipäällikkö


Summary: Ihmisoikeusjärjestöt tuomitsevat Hajar Raissounin vankilatuomion. Raissounin lähipiiriin kuuluu vaikutusvaltaisia henkilöitä.

Poliisi pidätti 28-vuotiaan  Hajar Raissounin  elokuun lopulla. Raissouni pidätettiin yhdessä hänen sulhasensa kun he olivat lähdössä gynekologin vastaanotolta maan pääkaupungissa Rabatissa.
 Raissouni työskentelee toimittajana itsenäisessä Akhbar al-Youm -sanomalehdessä. Raissouni tulee vaikutusvaltaisesta perheestä. Toinen hänen enoistaan on merkittävän islamistiryhmän entinen johtaja ja toinen tunnettu valtiokriitikko ja lehden päätoimittaja.
 Maanantaina marokkolainen oikeusistuin antoi Raissounille vuoden vankilatuomion avioliiton ulkopuolisesta seksistä ja abortista. Nainen on kiistänyt syytteet.
 Raissounin sulhanen sai vuoden ja naista hoitanut lääkäri kahden vuoden vankilatuomion. Lääkäri määrättiin myös kahden vuoden hoitokieltoon osallisuudesta rikokseen ja laittoman abortin suorittamisesta. Myös klinikalla työskennelleet lääkärin avustaja ja yksi sairaanhoitaja saivat ehdolliset tuomiot.
 Abortti on Marokossa laiton, ellei äidin henki ole uhattuna. Myös avioliiton ulkopuolisesta seksistä rangaistaan.
 – Olemme kauhistuneita tästä tuomiosta, Raissounin asianajaja  Abdelmoula El Marouri  kertoo uutistoimisto Reutersille.
 El Marourin näkemyksen mukaan puolustuksella oli lääketieteellisiä ja lakiin perustuvia todisteita, joilla olisi pitänyt tulla vapauttava tuomio. Lääkärin mukaan Raissounilta poistettiin klinikalla veritulppa.
 Puolustus pitää oikeusjuttua poliittisesti motivoituneena hyökkäyksenä Raissounia, hänen perhettään ja Raissounin työnantajaa kohtaan. Puolustus aikoo valittaa oikeuden päätöksestä.
 "Musta päivä vapaudelle"
 Tapaus on suututtanut ihmisoikeusaktivisteja, jotka pitävät oikeudenkäyntiä poliittisena vainona.
 Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin aluejohtaja  Ahmed Benchemsi  kuvaili tuomiota ”mustaksi päiväksi vapaudelle Marokossa”.
 Amnesty International on vaatinut toimittajan vapauttamista. Ihmisoikeusjärjestön mukaan kyseessä on ”musertava vastaisku” naisten oikeuksille maassa.
 – Kyse on politiikasta ja itsenäisen ajattelun tukahduttamisesta sekä kostosta yhtä perhettä kohtaan, sanoi oikeudenkäyntiin osallistunut historioitsija  Maati Monjib  AFP:n mukaan.
 Raissounin eno  Ahmed Raissouni  on oikeus ja kehitys -puoluetta läheisen islamistiryhmän entinen johtaja. Puolue johtaa Marokon koalitiohallitusta. Toinen eno,  Souliman Raissouni , puolestaan on Akhbar al-Youm -lehden päätoimittaja ja äänekäs valtion kriitikko.
 Hänen näkemyksensä mukaan valtio yrittää tehdä tilit selviksi hänen ja hänen perheensä kautta että Hajar Raissouni on joutunut tilanteessa syntipukiksi.
 Lääkärintarkastus vastoin tahtoa
 Raissouni ja hänen sulhasensa kertovat solmineensa avioliiton uskonnollisessa seremoniassa. Pari on valmistellut virallisia papereita avioliiton lainvoimaista rekisteröintiä varten.
 Raissounin mukaan poliisi vei hänet uuteen lääkärintarkastukseen vastoin hänen tahtoaan. Naisen kertoman mukaan häneltä kyseltiin myös hänen työstään sanomalehdessä ja hänen enoistaan.
 Marokkolaisen ihmissoikeusjärjestön mukaan ilman naisen suostumusta tehty lääkärintarkastus on verrattavissa kidutukseen.
 Syyttäjä sivuutti oikeudenkäynnissä syytökset siitä, että Raissounin pidätyksessä ja hänelle tehdyssä lääkärintarkastuksessa olisi ollut jotain säännönvastaista. Syyttäjän mukaan jutulla ei ole mitään tekemistä Raissounin ammatin kanssa ja pidätys oli laillinen.
 Toimittaja oli haastatellut protestiliikkeen johtajan isää
 Ihmisoikeusjärjestöt pitävät Raissounin oikeudenkäyntiä osana jatkumoa, jossa kriittisiä toimittajia hiljennetään.
 Viime vuonna toimittaja  Hamid El Mahdaoui  sai kolmen vuoden vankilatuomion siitä, että hän ei ollut ilmoittanut rikoksesta valtiota vastaan. El Mahdaoui seurasi Rifin alueella  korruptionvastaisia mielenosoituksia , joissa vaadittiin lisää työpaikkoja. Myös 25 aktivistia sai yli vuoden vankilatuomiot.
 Myös Raissouni on uutisoinut Rifin mielenosoituksista. Hän haastatteli toukokuussa protestiliikkeen johtajan  Nasser Zefzafin  isää.

Marokkolainen toimittaja tuomittiin vankilaan abortista – historioitsija: ”Kyse on politiikasta ja kostosta yhtä perhettä kohtaan”


Summary: Neuvottelujen pitopaikkaa ei ole kerrottu.

Pohjois-Korean ja Yhdysvaltain väliset ydinaseneuvottelut jatkuvat viikonloppuna, kertoo Pohjois-Korean apulaisulkoministeri  Choe Son-hui .
 Ministerin mukaan osapuolet ovat sopineet alustavasta tapaamisesta, joka tapahtuu perjantaina 4. lokakuuta. Virkamiestason neuvottelut käydään seuraavana päivänä.
 – Toivon, että virkamiestason neuvottelut nopeuttavat Pohjois-Korean ja Yhdysvaltain suhteiden myönteistä kehitystä, ministeri Choe sanoi Pohjois-Korean valtionmedia KCNA:n välittämässä tiedonannossa.
 Maiden väliset ydinaseneuvottelut katkesivat helmikuussa huolimatta maiden johtajien kolmesta tapaamisesta.
 Ministeri Choe ei kertonut, missä tapaaminen on määrä järjestää.
 Yhdysvallat ei ole kommentoinut asiaa.

Pohjois-Korea: Ydinaseneuvottelut Yhdysvaltain kanssa jatkuvat lauantaina


Summary: Kokoomus haastaa Antti Rinteen (sd.) hallitusta siitä, ovatko hallituksen työllisyystoimet tarpeeksi jämeriä.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) joutuu tänään tiistaina vastaamaan ensimmäiseen välikysymykseen hallituksen johdossa.
 Oppositiopuolue kokoomus on laatinut välikysymyksensä hallituksen työllisyyspolitiikasta. Kokoomus on perustellut välikysymystään sillä, että se haluaa tietää konkreettiset keinot, joilla hallitus pyrkii 75 prosentin työllisyystavoitteeseen.
 Yle näyttää keskustelun suorana Areenassa ja TV:ssä alkaen klo 14. Jutun pääkuvaa klikkaamalla pääset katsomaan eduskunnan täysistuntoa. Seuraamme keskustelua tähän artikkeliin hetki hetkeltä .
 Kokoomus myös kysyy, leikkaako hallitus suunnitelluista lisämenoistaan, jos se ei pysty päättämään työllisyysmenoista.
 Hallitusohjelman mukaan ensi vuoden budjettiriihessä pitää olla näkymä 30 000 uudesta työllisestä. Jos näin ei ole, hallitusohjelman mukaan ”budjettiriihessä arvioidaan aiemmin päätettyjä menolisäyksiä”.
 – Miten hallitus aikoo varmistaa, etteivät nyt palkattavat opettajat, hoitajat, poliisit ja muut työntekijät joudu kohtuuttomaan tilanteeseen, kun kertaluonteiset rahat loppuvat ja hallitus mahdollisesti peruu pysyviä menolisäyksiä, kokoomus kysyy välikysymyksessään.
 Hallitusohjelmassa on muun muassa sovittu hoitajamitoituksen nostamisesta ympärivuorokautisissa hoivayksiköissä. Samalla poliisien määrää on tarkoitus nostaa 300:lla.
 Hallitus toi budjettiriiheen 25 kohdan listan työllisyystoimista, jossa ei ollut erikseen mainittu toimien työllisyysvaikutuksia.
 Toimien joukossa on muun muassa työttömyysputken alaikärajan nostaminen vuodella, minkä on arvioitu nostavan työllisyyttä 9 000 työpaikalla.
 Samalla hallitus lisää palkkatuen käyttöä, käynnistää työllisyyspalveluiden alueellisen kuntakokeilun ja laittaa alulle kansainvälisen rekrytoinnin ohjelman.
 Työllisyyttä heikentäviä vaikutuksia puolestaan odotetaan tulevan aktiivimallin purkamisesta, josta annetaan esitys syksyllä 2019.
 Kokoomus on puolestaan  julkaissut omat työllisyystoimet , joilla puolue tavoittelisi 60 000 lisätyöllistä. Toimien joukkoon kuuluvat muun muassa ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastaminen, työttömyysputkesta luopuminen kokonaisuudessaan ja perhevapaauudistuksen tekeminen.
 Kokoomus ei kutsunut opposition suurinta puoluetta perussuomalaisia mukaan välikysymykseensä. Puolue perusteli ratkaisuaan sillä, ettei se halunnut tehdä kompromisseja kysymyksensä laadinnassa.

Hallitus joutuu vastaamaan kokoomuksen välikysymykseen työllisyydestä – katso eduskunnan keskustelu suorana kello 14.00 alkaen


Summary: Uusi väestöennuste on synkkää luettavaa pienelle hämäläiskunnalle Humppilalle.

Humppila on esimerkki rajusta väestökatokunnasta. Vaikka sijainti on erinomainen Helsingin, Turun ja Tampereen välimaastossa keskellä Ruuhka-Suomen väkirikkautta, imua ei löydy. Vuosisadan alussa asukkaita oli 2600, nyt 2200 ja parinkymmenen vuoden päästä enää 1600. Väestökadon takia Humppilan syntyvyys on romahtanut. Tänä vuonna uusia humppilalaisia syntyy alle 15.
 – Kyllä se kertoo siitä, ettemme ole onnistuneet niin kuin olisi pitänyt, myöntää Humppilan kunnanjohtaja  Jari Keskitalo .
 Marika Berg sanoo hoitaneensa lapsitalkoot omalta osaltaan. Neljäs lapsi Kiia on neljän kuukauden ikäinen. Timo Leponiemi / Yle
 Tuore Tilastokeskuksen uusi väestöennuste on synkkää luettavaa muutenkin  hämäläiskunnille . Seuraavien kahden vuosikymmenen aikana väki vähenee kaikissa kunnissa. Vain Lahti sinnittelee aluksi väen vähenemistä vastaan. Erityisen rajua asukasluvun lasku on Humppilassa, Hartolassa, Padasjoella ja Sysmässä. Ne menettävät asukkaistaan neljäsosan parissa vuosikymmenessä. Samalla syntyvyys uhkaa laskea kriittisen alas.
 Kunnan talous heikentyy
 Asukasmäärän lasku näkyy myös Humppilan kunnan taloudessa. Se vaikuttaa valtionosuuksiin, verotuloihin ja elinvoimaan.  Tutkija  Timo Aron  mukaan  kato vaikuttaa aina palvelurakenteeseen.
 – Me olemme kuitenkin lähteneet siitä, että tämä väkimäärän väheneminen on väliaikainen tilanne. Olemme satsanneet kovasti palveluihin ja uskomme sitä kautta saavamme väkiluvun nousuun, Humppilan kunnanjohtaja Jari Keskitalo sanoo.
 Humppilan keskustassa on omat hyvässä kunnossa olevat ala- ja yläasteen koulut. Keskitalon mukaan kunnassa seurataan tarkasti päiväkodin ja koulun oppilasmääriä. Samalla mietitään, miten virkoja täytetään.
 Humppila on satsannut koulujen kuntoon. Timo Leponiemi / Yle
 – Tuollainen 15 oppilaan ikäluokka on vielä varsin hyvä ja muodostaa mukavan kokoisen luokan. Toki meille mahtuisi oppilaita huomattavasti enemmänkin.
 Säilyykö koulu?
 Kahden kuukauden ikäisen Kiia-tyttären äiti  Marika Berg  pohtii huolestuneena koulun säilymistä omassa kunnassa.
 – Nyt ainakin vielä nautitaan tästä omasta pienestä koulusta. Pienen paikkakunnan palveluiksi täällä on hyvät palvelut. Jos jotain tarvitsee enemmän, niin sitten mennään Forssaan tai Loimaalle. Jos sieltä ei tarpeellista palvelua löydy, niin sitten mennään Turkuun, Tampereelle tai Hämeenlinnaan.
 – Täällä Kiia saa pienen, turvallisen ja viihtyisän kasvuympäristön. Jos isompana on kaipuuta muualle, sitten hän lähtee kokeilemaan siipiään siellä.
 Katariina Hyytiäinen haluaa Alvarin lisäksi muitakin lapsia. Humppilassa syntyi viime vuonna 14 lasta. Timo Leponiemi / Yle
 Kahden kuukauden ikäisen Alvar-pojan äidin  Katariina Hyytiäisen  juuret ovat syvällä syntymäkotikunnassa ja se saa jäämään, vaikka muut lähtevät.
 – Mikäs täällä on maaseudun rauhassa kasvaessa. Itse olen temmeltänyt ympäri metsiä ja rakentanut puumajoja. Kyllä haluan Alvarille samanlaisen lapsuuden kuin olen itse saanut.
 Humppilan läpi kulkee rautatie ja valtatie 2. Kunta on kuitenkin hyvin maaseutumainen. Timo Leponiemi / Yle
 Katariina Hyytiäisellä on itsellään kolme sisarusta ja suunnitelmissa on, ettei Alvar jää hänen ainoaksi lapsekseen. Nykyiset kunnan palvelut riittävät perheen tarpeisiin, eikä kaipuuta Helsingin vilinään ole. Sen sijaan kunta voisi mainostaa itseään enemmän.
 – Ei moni varmastikaan edes tiedä, kuinka hieno paikka tämä on.
 Rinnakkaisluokka käy tarpeettomaksi
 Tämän vuosikymmenen alusta Humppilassa syntyneiden lasten määrä on puolittunut. Nyt kakkosluokalle olevalle  Neea Bergille  koulukavereita on rinnakkaisluokallakin, mutta reilun parin kuukauden ikäinen Alvar ja muut tänä vuonna syntyneet humppilalaiset mahtuvat aikanaan yhteen luokkaan.
 Kun Neea Berg syntyi humppilalaisia vauvoja oli 29, nyt ennuste on 15. Timo Leponiemi / Yle
 Vaikka Humppilassa koulut ovat kunnossa, päiväkoti uusi ja liikuntapaikatkin tip-top, jotain puuttuu, myöntää kunnanjohtaja Jari Keskitalo. Kuntaan pitäisi saada yrityksiä ja niiden mukana työpaikkoja.
 – Kyllä meidän pitäisi saada lisää yrityksiä kakkostien varteen. Sinne me teemme nyt kovat satsaukset.
 Rakennettua omakotitaloa ei saa myytyä
 Sijainnista Humppilan menestymisen ei pitäisi olla kiinni, sillä kuntaa halkoo sekä kakkostie että ysitie. Humppilassa on myös juna-asema, josta nousee junaan vuosittain 30 000 matkustajaa.
 Virta vetää silti nuorta väkeä isompiin keskuksiin. Marika Bergin neljästä lapsesta vanhin on jo lähtenyt opiskelujen perässä muualle. Kysymys, tuleeko 16-vuotias tytär vielä takaisin Humppilaan, saa äidin mietteliääksi.
 – Tällä hetkellä omien sanojensa mukaan ei tule takaisin. Mutta ovi on kuitenkin auki, jos hän päättää palata.
 Maaseutukunnilla on yhteinen ongelma, rakennettua omakotitaloa ei tahdo saada myytyä. Timo Leponiemi / Yle
 Asukasluvultaan taantuvissa kunnissa ihmisiä pitää kotiseuturakkaus. Tai se, että sinne rakennettua asuntoa ei saa myytyä. Kunnanjohtaja Jari Keskitalo myöntää, että se on "pitovoimatekijä", joka koskee kaikkia Suomen maaseutukuntia. Humppila ei ole tästä poikkeus.
 – Ihmiset ovat hyvin varovaisia, kun he pohtivat rakentamispäätöksiä. Täällä on huomannut sen, että jos rakentaa omakotitalon, hinta on jotain 250 000 euroa. Jos sitä ryhtyy myymään pois, samaa hintaa ei siitä saa. Jos omakotitalo maksaa yli 200 000 euroa, sen myyminen täällä on hyvin vaikeaa.
 Ylen  väestökone  kertoo oman kotikuntasi tilanteen tulevaisuudessa.

Tunnissa Tamperelle ja Turkuun ja puolessatoista Helsinkiin, silti pieni eteläsuomalainen kunta tyhjenee ennätysvauhtia


Summary: Miten Pasilasta tuli Pasila? Itä- ja Länsi-Pasilaa suunnitelleet arkkitehdit Reijo Jallinoja ja Matti Visanti arvioivat, missä  onnistuttiin ja missä ei.

Pasilan vanhan aseman ja ratapihan paikalle noussut Tripla-keskus avaa ovensa 17. lokakuuta. Samalla alkaa Pasilan neljäs aikakausi: vajaassa kahdessasadassa vuodessa Pasila on muuttunut kahden maatilan pelloista villiksi ja vapaamuotoiseksi esikaupungiksi, ja siitä edelleen futuristiseksi Itä-Pasilaksi ja monipuoliseksi Länsi-Pasilaksi.
 Pasilan muutosten lähempi tarkastelu avaa kiehtovan näkökulman koko Suomen teollistumiseen ja kaupungistumiseen.
 Junanrata toi työtä ja ihmisiä
 Vielä 1800-luvun alkupuolella nykyisen Pasilan alueella oli kaksi tilaa, Fredriksberg ja Böhle. Alue oli pääosin peltoa, kalliota ja kitukasvuista männikköä.
 Nykyisen Tripla-keskuksen pohjoispuolella, entisen ratapihan kohdalla, oli pienehkö, pitkulainen ja suopohjainen Töölönjärvi. Vesi laski järvestä Töölönlahteen pitkin puroa, joka virtaa edelleen junanradan ja Vauhtitien välisellä viheralueella.
 Fredriksbergin ja Böhlen tiloilla elettiin maalaiselämää 1800-luvun jälkipuoliskolle asti, kunnes teollistuminen pääsi kunnolla vauhtiin myös Suomessa. Fredriksbergin tilan halki rakennettiin Helsingistä Hämeenlinnaan johtava rautatie, joka avattiin liikenteelle 1862.
 Junanradan ja teollistumisen myötä kaupunkeihin alkoi tulvia ihmisiä työn perässä. Töölönjärvi kuivattiin 1870-luvulla.
 Maaseutu-Pasila alkoi saada ensimmäisiä esikaupunkimaisia piirteitä.
 Puu-Pasila syntyy, alue liitetään Helsinkiin
 1800- ja 1900-lukujen taitteessa Helsinkiin syntyi villiä ja vapaamuotoista esikaupunkiasutusta erityisesti Hermannin ja Toukolan alueille. Ihmisiä tuli kaupunkiin niin paljon, että hallinto ei pysynyt perässä, ja kaupungin laitamille syntyi vapaamuotoisia puutaloalueita.
 Nykyisen Länsi-Pasilan paikalla oli laajahko puutaloalue 1900-luvun alusta 1970-luvun lopulle. Patrick Oras / Helsingin kaupunginmuseo
 Puu-Pasila rakennettiin melko lyhyen ajan sisällä, suunnilleen vuosina 1895–1905. Silloinen Böhlen tilan haltija  Julius Wilhelm Kronqvist  oli aloittanut tonttien vuokraamisen mailtaan, kun kaupungin vuokratonttien tarjonta ei riittänyt tyydyttämään asuntokysyntää.
 Vuonna 1905 Böhlen tilan mailla oli jo lähes 1500 asukasta. Suurin osa Puu-Pasilan rakentajista oli työläisiä, pääosin rakennusalan ihmisiä, jotka tekivät taloja omille perheilleen ja rahoittivat projektejaan rakentamalla samalla huoneita myös vuokralaisille.
 Rakentaminen tapahtui yksilöllisesti, ilman minkäänlaisia rajoittavia määräyksiä. Näin korttelirakenteesta tuli katkonainen ja sekava. Taloja ja niiden pihapiirejä myös kasvatettiin erilaisilla lisärakennuksilla.
 Hallinnollisesti Fredriksberg kuului Helsingin maalaiskuntaan, kunnes vuoden 1912 alussa alueliitos liitti Böhlen tilan päälohkon Helsingin kaupunkiin.
 Korkealentoinen Itä-Pasila syntyi keskelle asuntopulaa
 Reijo Jallinoja  oli 26-vuotias vastavalmistunut arkkitehti, kun hän kirjoitti nimensä Helsingin kaupunkisuunnitteluviraston päällikön  Aarne Ervin  ojentamaan työsopimukseen. Pian tämän jälkeen hän aloitti Itä-Pasilan kaavoituksen projektipäällikkönä.
 Ajan henki oli toiveikas. Ihminen oli juuri käynyt kuussa, ja amerikkalainen pop-taide ja ajan optimistinen vire vaikuttivat myös arkkitehtuuriin. Moottoriajoneuvoliikenteen hallitsevuus, systemaattisuus, kaksitasoinen kaupunkiliikenne ja megastruktuurinen luonne olivat keskeisiä aiheita Pasilan paikoin korkealentoisessakin suunnittelussa.
 Itä-Pasilan rakentaminen alkoi 50 vuotta sitten. Antti Kolppo / Yle
 – Mehän tutkittiin kaikkea, kuten kortteleiden kokoja, ja päädyttiin 54 x 54 -metrisiin ruutuihin. Ne olivat osa 60 sentin moduulijärjestelmää. Ja 60 sentin moduuleitahan ovat kaikki keittiökalusteet ja komerot. Oli olemassa suuri ajatus, että kaikki mitoitus olisi selvää ja yksinkertaista, että isot ja pienet asiat voitaisiin koordinoida keskenään, Jallinoja kertoo.
 Aluksi Pasilan alueelle kaavailtiin jopa 47 500 työpaikkaa ja vain 4 200 asukasta. Luonne muuttui merkittävästi kaupunkisuunnittelulautakunnassa: työpaikkoja vähennettiin 35 000:een ja asukkaiden määrää lisättiin 20 000:een.
 Oikeastaan Itä-Pasilassa oltiin paljon merkittävämpiä avantgardisteja kuin lännessä.  Reijo Jallinoja
 – Aluksi Pasilaan oli tarkoitus rakentaa lähinnä keskustatoimintoja, siirtää pääkonttoreita Helsingin niemeltä Pasilaan. Sitten poliitikot katsoivat, että sinne pitää saada lisää asuntotuotantoa. Yhtäkkiä tuntui, että koko politiikan tärkein asia oli rakennettavien asuntojen lukumäärä. Oli suuri asuntopula.
 Keskeisin toteutunut osa Itä-Pasilan visioista oli alueen kaksitasoisuus. Tänä päivänäkin valtaosa Itä-Pasilan autoliikenteestä kulkee maan tasossa ja kävelijät ja pyöräilijät kerrosta ylempänä.
 Reijo Jallinoja pitää kaksitasoisuutta onnistuneena ratkaisuna turvallisuuden ja jalankulkumiljöön viehättävyyden kannalta.
 – Aika hienolta se edelleen näyttää! Oikeastaan Itä-Pasilassa oltiin paljon merkittävämpiä avantgardisteja kuin lännessä.
 Länsi-Pasilan rakentaminen ja Puu-Pasilan purku
 Vuosina 1979–1989 rakennettua Länsi-Pasilaa voidaan pitää eräänlaisena vastareaktiona Itä-Pasilalle.
 Esimerkiksi autoliikenteen ja muun elämän erottaminen toisistaan ratkaistiin toisin kuin idässä. Länsi-Pasilan junanradan puoleiseen laitaan tehtiin liiketalovyöhyke ja alueen läpi kulkeva pääliikenneväylä, Pasilankatu. Länsilaitaan keskitettiin perheasuntoja ja alueen halki vedettiin raitiovaunulinja.
 Autojen pysäköinti vietiin kolmeen maanalaiseen pysäköintilaitokseen.
 Lännessä ei nähty tarvetta sitoutua tiukkaan ruutukaavajärjestelmään. Siitä poikkeamalla pystyttiin myös säästämään joitain vanhoja puutaloja sekä alkuperäistä katuverkkoa.
 – Ajatus oli säilyttää vanhasta Puu-Pasilasta sen verran kuin kyetään ilman, että kaupungin tehokkuustavoite siitä kärsii, muistelee  Matti Visanti , yksi alueen kaavoituksesta vastanneista arkkitehdeistä.
 Lopulta Puu-Pasilasta säästyi vain pieniä rippeitä: muutamia vanhoja puutaloja Pasilan puistotien keskivaiheilla ja alkuperäisen muotoista katuverkkoa vanhan paloaseman kulmilla.
 Puu-Pasilan purkamista vastustettiin, mutta ei yhtä kiivaasti kuin Puu-Vallilassa, joka lopulta säästyi purkamiselta. Tämä johtunee osaltaan Puu-Pasilan asumisen heikosta tasosta: vielä 1970-luvun puolivälissä alueen asumisolosuhteet olivat samaa tasoa kuin vuosisadan alussa. Tyypillinen asunto oli pieni, ilman vettä ja viemäriä ja puulämmitteinen. Lähes kaikissa asunnoissa oli ulkokäymälä.
 Matti Visantin mukaan vastustus oli paikoin kiihkeää, mutta vielä enemmän keskustelua herätti samaan aikaan suunnitellun Keskuspuiston osayleiskaava sekä Pasilaa halkomaan kaavaillut moottoriliikennetiet.
 – Keskuspuiston rajaus oli erittäin tärkeä asia, jota käsiteltiin kaikissa mahdollisissa lautakuntien kokouksissa. Samoin suuret tiehankkeet: Pasilan halkaiseva itä-länsisuuntainen moottoriliikennetie ja pohjois-etelä-suuntainen Vapaudenkatu-niminen moottoritie, jonka piti mennä aina nykyiselle Kansalaistorille saakka.
 Kumpikaan tiesuunnitelma ei koskaan toteutunut, mutta Visantin mukaan alueen arkkitehtuuriset ratkaisut jäivät sivuosaan poliittisessa keskustelussa.
 Tripla aloittaa Pasilan neljännen aikakauden
 Pasilan puretun aseman tilalle nousseen kolossaalisen toimistotalon alaikkunassa komeilee luku 16. Se tarkoittaa, että kauppakeskus Triplan ja uuden aseman avajaisiin on enää reilut kaksi viikkoa.
 Kun asemakeskus saadaan avattua, Pasilasta tulee Helsingin merkittävin joukkoliikenteen solmukohta. Samalla Itä-Pasilan rakentamisen alkamisesta tulee kuluneeksi 50 vuotta.
 Itä-Pasilassa vuodesta -93 asunut  Hannele Eloranta  pitää Triplan aukeamista tervetulleena uudistuksena.
 Itä-Pasilan jalankulkusiltojen harmaat kaiteet tulisi vaihtaa läpinäkyviin metalliverkkoihin. Näin näkyvyys paranisi ja töhriminen vähenisi, sanoo Pasila-Seuran varapuheenjohtaja Hannele Eloranta. Antti Kolppo / Yle
 – Tuo silta Itä- ja Länsi-Pasilan välillä on ollut yllättävän pitkä. Kaikki uudet palvelut ovat tervetulleita, ja samalla toivon että Tripla yhdistää meitä kaupunginosana.
 Triplan aukeamista voidaan pitää myös Pasilan neljännen aikakauden alkuna. Ensin tuli rautatie ja sen myötä asukkaita. Teollistumisen ja nopean kaupungistumisen aiheuttama asumispula 1800-luvun lopulla synnytti Fredriksbergin esikaupungin, josta tuli hieman myöhemmin Pasilan kaupunginosa.
 1960-luvun rakennemuutos, voimakas kaupungistuminen, konttoristuminen, autoistuminen ja usko jatkuvaan kehitykseen olivat lähtökohtia Itä- ja Länsi-Pasilan rakentamiselle.
 Nyt aukeava Tripla-keskus on osa Helsingin kaupungin pyrkimystä laajentaa keskustaa kohti pohjoista. Loppua ei näy: lähivuosina rakennetaan tornitaloalue, ratapihakorttelit, Ilmalan asemanseutu ja Postipuiston alue. Vuoteen 2040 mennessä Pasila on noin 30 000 asukkaan ja 50 000 työpaikan kaupunginosa.
 Fredriksbergin ja Böhlen tiloista on jäljellä enää nimet.
 Jutun historialähteenä on käytetty haastattelujen lisäksi pääasiassa Helsingin tietokeskuksen kirjaa Pasila – Helsingin uusi keskus (1998).
 Voit keskustella aiheesta asiallisesti tämän jutun alla 1.10.2019 kello 22 saakka.
 Lue lisää:
 Pasilan Triplasta tuli järkälemäinen laatikko, jota verrataan Itä-Berliinin ja Kouvolan arkkitehtuuriin – "Se, mitä rakennetaan, kuvastaa yhteiskunnan arvoja"
 Värikkäässä Pasilassa asuu kohta pikkukaupungin verran ihmisiä – Asukasyhdistys älähtää: Euroja riittää uuteen, mutta vanha uhkaa rapistua

Pasilassa oli vain kaksi maatilaa ja suopohjainen järvi – sitten nousi villi puutaloalue, futuristinen Itä-Pasila ja pian Suomen vilkkain  asemakeskus


Summary: Kihlakunnansyyttäjän uusi virkanimike on nyt aluesyyttäjä.

Tänään astui voimaan uusi laki Syyttäjälaitoksesta. Sen myötä 11 paikallista syyttäjänvirastoa ja valtakunnansyyttäjänvirasto ovat nyt yhdistyneet yhdeksi virastoksi, jonka nimi on syyttäjälaitos.
 Syyttäjälaitos muodostuu valtakunnansyyttäjän toimistosta ja viidestä syyttäjäalueesta. Näitä ovat Etelä-Suomi, Länsi-Suomi, Itä-Suomi, Pohjois-Suomi ja Ahvenanmaa.
 Uudistuksella ei ole vaikutuksia henkilöstön tai toimipaikkojen määrään.
 – Uudistuksemme tärkeimpiä tavoitteita on syyttäjien ratkaisutoiminnan yhdenmukaistaminen, valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  sanoo tiedotteessa.
 Valtakunnansyyttäjän mukaan uudistus mahdollistaa myös sen, että jos yksi syyttäjäalue ruuhkautuu, toinen alue voi ottaa osan sen rikosasioista hoidettavakseen.
 Uudistuksessa muuttuivat myös syyttäjien virkanimikkeet. Uuden lain myötä kihlakunnansyyttäjistä tuli aluesyyttäjiä.
 Kokonaan uusi virkanimike puolestaan on erikoissyyttäjä. Erikoissyyttäjät keskittyvät hoitamaan erikoistumisalueisiinsa liittyviä erityisen vaativia rikosasioita. Erikoissyyttäjien viroiksi muuttuivat  lain mukaan  myös sellaiset kihlakunnansyyttäjän virat, jotka on perustettu aikanaan hoitamaan erikoissyyttäjien tehtäviä.
 Syyttäjälaitoksen  verkkosivut uudistuivat  niin ikään tänään.

Syyttäjänvirastot yhdistettiin yhdeksi suureksi laitokseksi – uuden lain myötä myös virkanimikkeet muuttuivat


Summary: Juha Vierros headhuntattiin Škoda Transtechin toimitusjohtajaksi. Hänellä on pitkä työkokemus valmistavasta teollisuudesta.

Raideliikenteen kulkuneuvojen valmistus ja korjaus

Skandinavian suurimman kiskokaluston valmistajan Škoda Transtechin toimitusjohtajaksi on tiistaina nimitetty  Juha Vierros . Vierros korvaa nykyisen toimitusjohtajan  Lasse Orren , joka siirtyy toisen yhtiön palvelukseen.
 Vierroksen mukaan yrityksessä on tällä hetkellä erittäin positiivinne tilanne.
 – Meillä on tuotannossa  Tampereen raitiovaunuja , tulossa  Latvian sähköjunat  ja  Saksaan tehdään vientikauppaa .
 Juha Vierroksella on pitkä työkokemus valmistavasta teollisuudesta. Hän on työskennellyt viimeiset kaksi vuotta Normet Groupin yhteisyrityksessä Kingnor Mining Equipment Co. Ltd:ssä Kiinassa perustamassa ja aloittamassa tuotantoa. Ennen tätä hän työskenteli Junttan Oy:ssä yhdeksän vuotta johdon eri tehtävissä.
 Aiemmin urallaan Vierros on työskennellyt telekommunikaatioteollisuudessa Unkarissa ja Suomessa sekä käsityökalujen valmistuksessa Portugalissa.
 Škoda Transtech on Vierrokselle tuttu muun muassa Juntta Oy:n ajoilta.
 – Toimimme heille alahankkijana. Konepajamaailma on minulle tuttu ja astun luottavaisin mielin tälle alalle.
 Vierros myöntää, että hänet headhuntattiin Škoda Transtechin toimitusjohtajaksi.
 Vierros on iältään 47 vuotta ja hänellä on diplomi-insinöörin tutkinto. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
 – Perheeni asuu jatkossakin pääkaupunkiseudulla. Itse operoin Kajaanin, Oulun ja Helsingin väliä. Pyrin käymään Kajaanissa kerran kuukaudessa.
 Jutun keskusteluosio on auki kello 22:een saakka.

Kiskokalustovalmistaja Škoda Transtechin toimitusjohtaja vaihtuu – Juha Vierros siirtyy Lasse Orren tilalle


Summary: Velkakatto koskisi yhteenlaskettuja asunto-, kulutus- ja  taloyhtiölainoja. Työryhmän mukaan suomalaisten velkaantumisen kasvu voi uhata koko talouden vakautta.

Liian helppo lainarahan saaminen halutaan laittaa kuriin.
 Kotitalouksille on ollut rahaa tarjolla – ja monen mielestä enemmän kuin kohtuullisesti.
 Asuntolainat, kulutusluotot, pikavipit, vertaislainat, taloyhtiölainat... lainan tarjoamisen kaikki muodot ovat olleet viime vuosina sitkeässä nousussa.
 Velkaantuminen on johtanut monet henkilökohtaiseen ongelmakierteeseen, mutta sen lisäksi velkataakasta voi kehittyä koko suomalaista taloutta uhkaava pommi.
 Velkaantumisen uhkaavaksi käyvää jarruttelua on pohdittu runsaan vuoden ajan valtionvarainministeriön johtamassa työryhmässä.
 Tässä velkatyöryhmän kolme ehdotusta
 Luottoja saisi olla enintään 4,5 kertaa bruttovuositulojen verran. Huomioon otetaan uudet ja aiemmat lainat sekä osuus taloyhtiölainoista Asuntoluoton takaisinmaksuaika saisi olla korkeintaan 25 vuotta Taloyhtiö saisi lainaa korkeintaan 60 prosenttia myytävien asuntojen velattomasta hinnasta. Lainanpituus voisi olla korkeintaan 25 vuotta.
 Maksuhäiriömerkintöjä on lähes 400 000:lla suomalaisella ja määrä kasvaa lähes kahden prosentin vauhdilla. Kova velkataakka voi johtaa koko taloudessa kulutuksen hiipumiseen, jos kuluttajien luottamus heikkenisi äkkiä.
 Valtiovarainministeriön johtama työryhmä katsoo että velkaantuminen on saatava kuriin uusilla rajoituksilla. Työryhmä ehdottaa Suomeen velkakattoa, jossa henkilölle myönnettävien lainojen enimmäissumma olisi sidottu hänen vuosituloihinsa.
 Ministeriön ylijohtaja  Leena Mörttisen  johtaman työryhmän mukaan velkakatto olisi 4,5-kertainen suhteessa vuosituloihin.
 Muun muassa autokauppojen yhteydessä tehdyt osamaksusopimukset kasvattavat kulutusluottotilastoja.  Ismo Pekkarinen / AOP
 Kun siis  keskituloinen saa  noin 3 000 kuukausipalkkaa hänen vuositulonsa lomarahoineen ovat 37 500. Hänellä myönnettävien lainojen yhteissumman pitäisi siis jäädä alle 169 000 euroon.
 Esimerkiksi kahden hengen kotitaloudessa tulot ja velat lasketaan yhteen.
 Nykyinen jarruttelu ei riitä
 Velkaantumista on jo tähän saakka pyritty jarruttelemaan monin tavoin.
 Asuntoluottojen enimmäismäärä on sidottu ostettavan asunnon hintaan. Myös asuntoluottojen korkovähennystä verotuksessa on leikattu asteittain. Asuntoluottojen määrä on kuitenkin jatkunut parin prosentin kasvussa.
 Pikavipeille on tullut uusi korkokatto syyskuun alussa. Kulutusluottojen osuus on jo lähes kuudesosa kaikista veloista.
 Tilastokeskus, Suomen Pankki, Harri Vähäkangas / Yle
 Suomalaisten velat kertyvät valtaosin asuntoluotoista. Nopeassa kasvussa ovat myös taloyhtiölainat. Niitä kertyy kun rakentaja myy uudet asunnot pienellä myyntihinnalla ja huomattava osa asunnon kokonaishinnasta jää taloyhtiön lainaksi, jota asukas lyhentää osana vastikettaan.
 Usein taloyhtiölainalla rahoitetaan  rakennuskohteesta yli 70 prosenttia.
 Tilastokeskus, Suomen Pankki, Harri Vähäkangas / Yle
 Koko luottotilanteen hahmottaminen on haastavaa, sillä Suomen Pankin arvion mukaan 22 miljardin kulutusluottopotista yli neljäsosa tulee perinteisen pankkisektorin ulkopuolelta, muun muassa verkossa toimivilta kansainvälisiltä pikavippi- ja autolainayhtiöiltä.
 Mutkikasta?
 Työryhmän mukaan velkaantumisen jarruttamisessa varaudutaan erityisesti tilanteeseen, jossa korot lähtevät nousuun nykyisestä lähes nollatasostaan.
 Velan rajoittaminen ei Mörttisen mukaan muuttaisi tämän hetkistä tilannetta.
 Asunnon myyntihinta voi olla sen todellisesta hinnasta alle kolmasosan. Loput maksetaan taloyhtiölainan lyhennyksinä rahoitusvastiikkeen yhteydessä.  Henrietta Hassinen / Yle
 – Ehdotuksemme eivät kiristäisi merkittävästi asuntoluotonantoa nykytilanteessa. Meidän pitää kuitenkin varautua siihen, että markkinat voivat ylikuumentua”, sanoo työryhmän puheenjohtaja, ylijohtaja Leena Mörttinen.
 Pankkeja edustava Finanssiala ry varoittelee kuitenkin ehdotetun järjestelmän mutkikkuudesta.
 Tulojen ja eri velkojen selvittäminen voisi tehdä lainanmyöntämisestä kuvion, josta kuluttajan on vaikea saada selkoa.
 – Kotitalous ei välttämättä pystyisi etukäteen arvioimaan, onko sillä ylipäätään mahdollisuutta saada hakemaansa lainaa, sanoo Finanssiala ry:n pääekonomisti  Veli-Matti Mattila.
 Mattila varoittaa myös velkaantumisen rajoittamisen monipuolisista sivuvaikutuksista muun muassa asuntojen hintoihin ja mahdollisuuteen muuttaa työn perässä.
 Velkakattoja on jo käytössä muun muassa Norjassa, Britanniassa ja Irlannissa. Norjassa katto on 5-kertainen suhteessa vuosituloihin, Britanniassa 4,5- ja Irlannissa 3,5-kertainen.
 Lue lisää suomalaisten velkaantumisesta:   Miten uusi ehdotus kotitalouksien velkakatosta voisi muuttaa tavallisen suomalaisen elämää? Kokosimme 6 kysymystä ja vastausta   Takuusäätiö: Velkaongelmat ovat syventyneet huomattavasti parissa vuodessa
 Tunnistatko oman taloutesi riskit? Romahtaisiko taloutesi avioeron, työttömyyden tai sairastumisen takia?

Suomalaiset ovat velkaantuneet niin, että nyt on pakko tehdä jotain: Ministeriön työryhmä ehdottaa 170 000 euron velkakattoa keskituloiselle


Summary: Eläinoikeusjärjestö Animalian mukaan Suomenkin markkinoille tulleen estrogeenilääkkeen tuotannossa hevosia pidetään jatkuvasti tiineinä ja ne joutuvat seisomaan lähes paikoillaan pitkiä aikoja. Lääkkeen estrogeeni tulee tammojen virtsasta.

Eläinoikeusjärjestö Animalia on nostanut esiin Euroopan markkinoille hyväksytyn ja myös Suomen  markkinoille tulleen Duavive-estrogeenilääkkeen . Yhdysvaltalaislääke on tehty tammojen virtsasta.
 Hevosia pidetään Animalian mukaan tiineinä jatkuvasti lääketuotannon vuoksi. Hevonen joutuu seisomaan pitkiä aikoja lähes paikallaan ja myös sen vedensaanti on rajoitettu.
 Duavive-estrogeenilääkettä tuotetaan Kanadassa. Animalian mukaan estrogeenituotantoon tarkoitettuja hevostiloja on perustettu myös Kiinaan.
 Lääkäriliiton varatoiminnanjohtaja, naistentautien erikoislääkäri ja lääketieteen kirurgian tohtori  Hannu Halila  kertoo Radio Suomen Päivän haastattelussa , että lääke on tuttu myös Lääkäriliitossa.
 – Sikäli kuin tämä Animalian raportti pitää paikkansa, tämä kuulostaa aika kyseenalaiselta ja suorastaan ikävältä tuotantotavalta.
 Suomessa on hänen mukaansa ollut tiedossa, että Yhdysvalloissa käytetään hevosperäisiä estrogeenejä, mutta tuotantotapa ei.
 – Gynekologien keskuudessa Animalian raportti on noteerattu. Kyllä siellä ollaan oltu aika kauhuissaan tästä tuotantotavasta ja siitä miten hevosia kohdellaan, jos se pitää paikkansa. Jotkut ovat jopa sitä mieltä, että Suomessa lääkäreiden ei pitäisi ottaa käyttöön tällä tavoin tuotettua valmistetta, Halila kertoo.
 Hänen mukaansa on poikkeuksellista, että tuote on tehty hevosenvirtsasta ja että se on ylipäänsä eläinperäinen.
 – Niistäkin harvoista lääkkeistä, jotka ovat olleet eläinperäisiä, on pyritty siirtymään synteettisiin.
 Esimerkiksi alkujaan diabeteksen hoidossa käytetty eläinperäinen insuliinikin on pitkään ollut synteettistä.
 Samanlaiset vaikutukset kuin synteettisellä estrogeenilla
 Hoitokäytännöt Euroopan ja Pohjois-Amerikan välillä vaihtelevat.
 – Jostain syystä Pohjois-Amerikassa on käytetty perinteisesti näitä niin sanottuja konjugoituja eli eläinperäisiä estrogeenejä, mutta Euroopassa ne eivät ole oikein saaneet markkinoita, Hannu Halila kertoo.
 Onko eläinperäisessä estrogeenissa sitten jotain vaikutuksia, joita synteettisillä valmisteilla ei ole?
 Halilan mukaan eläinperäisen estrogeenilääkkeen vaikutukset ovat samanlaisia kuin synteettisten; kansainvälisissä hormonikorvaustutkimuksissa eläinperäisten ja synteettisten estrogenien sekä myönteiset ja että sivuvaikutukset ovat olleet samankaltaisia.
 – Käsittääkseni se on samanlainen vaikutuksiltaan kuin synteettiset estrogeenit, joita Suomessa ja Euroopassa käytetään.
 – Toki on niin että joskus jotkut tietyt valmisteet eivät kaikille potilaille sovi, ja etsitään vaihtoehtoisia valmisteita. Voi olla että joillekin potilaille tämä sopii paremmin, kuin synteettiset estrogeenit, mutta synteettisissäkin on hyvin paljon vaihtoehtoja, Halila pohtii.
 Duaviven tuoteselosteessa ei mainita mitään lääkkeen alkuperästä, eli hevosen virtsasta.
 – Tässä kohtaa olisi varmasti korrektia kertoa, miten lääke on valmistettu.
 Kuinka puuttua tuotantotapoihin?
 Euroopan parlamentin eläinten hyvinvointiryhmän kunniapuheenjohtaja, kokoomuksen europarlamentaarikko  Sirpa Pietikäinen  sanoo, että yleensä eläinperäisten tuotteiden markkinoille tuloa perustellaan sillä, että synteettiset eli kemiallisesti tehdyt lääkkeet eivät sovi kaikille. EU:n yhteiset säädökset kuitenkin puuttuvat,  hän kertoo.
 – Meiltä puuttuu yhteinen käytäntö ja lainsäädäntö, jolla puututtaisiin lääkkeiden ja lääkkeiden kaltaisten valmisteiden tuotantotapoihin silloin, kun se koskee eläinten hyvinvointia.
 – Tärkeää koko Euroopan tasolla olisi saada aikaiseksi eläinten hyvinvointia koskeva puitelainsäädäntö. Tätä eläintenhyvinvointiryhmä on vaatinut komissiolta jo ainakin kahdeksan vuotta, Pietikäinen toteaa.
 Lääkeyhtiö sanoo noudattavansa standardeja
 Lääkeyhtiö Pfizerin Suomen viestinnästä kerrotaan, että yritys on sitoutunut hevosten turvallisuuteen ja hyvään kohteluun.
 – Noudatamme korkeita inhimillisen eläinten huolenpidon ja kohtelun standardeja, jotka täyttävät tai ylittävät eläinten hoitoa ja käyttöä koskevat paikalliset, kansalliset ja kansainväliset määräykset, yhtiö kertoo sähköpostissaan Ylelle.
 Firman mukaan kaikki valmistuksessa käytettävä tiineiden hevosten virtsa tulee Kanadassa sijaitsevilta hevoskasvatustiloilta, jotka ovat sitoutuneet North American Equine Ranching Information Councilin (NAERICin) toimintaohjeisiin. Se ei käytä hevoskasvatustiloja Kiinassa.
 Kuuntele koko haastattelu:  https://areena.yle.fi/1-50265361
 Lue myös:
 45-vuotias Jaana Kiero aloitti vaihdevuosien hormonihoidot, vaikka voi sairastua niistä – kokosimme hoitojen hyödyt ja haitat
 Naisten vaihdevuosien hoitoon käytetään entistä vähemmän hormoneja

Vaihdevuosilääke hevosen virtsasta: "Kuulostaa kyseenalaiselta tuotantotavalta"


Summary: Jouko Innanen kuoli Savonlinnan sairaalassa maanantain ja tiistain välisenä yönä.

Pilapiirtäjä ja kuvittaja  Jouko Innanen  on kuollut. Hän menehtyi Savonlinnan sairaalassa maanantain ja tiistain välisenä yönä pitkän sairastamisen jälkeen.
 Innanen signeerasi pilapiirroksensa nimellä Jouko. Hän oli yksi Suomen harvoista ja myös tunnetuimmista pilapiirtäjistä.
 Innanen asui Sulkavalla ja hän piirsi muun muassa Itä- ja Länsi-Savo -lehtiin sekä Iltalehteen. Hänen viimeinen piirroksensa Itä- ja Länsi-Savo-lehdissä julkaistiin tammikuussa 2016.
 Innanen oli syntynyt vuonna 1952 Mikkelin Ristiinassa. Lapsuutensa hän vietti Lappeenrannan Lauritsalassa. Se oli hänelle tärkeä paikka kuten myös Savonlinna, johon äidin puolen suku muutti Karjalasta Lahdenpohjasta.
 Jouko ja  Tiina Innanen  muuttivat Mikkelistä Sulkavan Rahkolan entiselle kyläkoululle vuonna 2007. Sieltä käsin Jouko työskenteli sairastumiseensa saakka. Hän sai sydänkohtauksen puolitoista vuotta sitten eikä enää toipunut siitä täysin.
 Tiinan Innasen mukaan Jouko halusi viettää hieman erakkomaista elämää ja rakasti luontoa. Myös perheen mäyräkoirat olivat hänelle tärkeitä.
 Jouko Innanen asui kotonaan viimeistä viikkoa lukuunottamatta. Hänet haudataan läheisten läsnäollessa.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä Iltalehti.
 Lue lisää:
 Pilapiirtäjä Jouko: "Me olemme liian kilttejä"
 Pilapiirtäjän pitää olla valpas ja nopea

Pilapiirtäjä Jouko Innanen on kuollut – Jouko oli yksi Suomen tunnetuimmista pilapiirtäjistä


Summary: Kansa on lähtenyt Hongkongissa kaduille protestoidakseen "surun päivää" eli Kiinan 70-vuotisjuhlallisuuksia. Katso lähetystä Hongkongista suorana.

Kiinan juhlapäivä on kiihdyttänyt mielenosoituksia Hongkongissa, jossa tuhannet ihmiset ovat kaduilla eri puolilla kaupunkia. Aktivistit kutsuvat Pekingin juhlallisuuksia surun päiväksi ja ovat sen vuoksi pukeutuneet mustiin.
 Hongkongin viranomaiset eivät ole myöntäneet lupaa tämänpäiväiselle mielenosoitukselle. Väkivaltaisuuksia on puhjennut muun muassa Tsue Wanin kaupunginosasssa, jossa mielenosoittajat hakkasivat pidätyksiä tehneitä poliiseja sateenvarjoilla ja kepeillä.
 Poliisi on myös käyttänyt kyynelkaasua mielenosoittajia kohtaan, mikä on ollut nähtävissä esimerkiksi Reutersin suorasta lähetyksestä. Monin paikoin mielenosoitukset näyttävät kuitenkin olevan melko rauhallisia, mutta tunnelma vaikuttaa jännittyneeltä.
 Osa metroasemista on suljettu, ja useat suuret ostoskeskukset ovat ilmoittaneet pitävänsä ovensa kiinni välttyäkseen vahingoilta.
 Uutistoimisto Reuters kertoi maanantaina, että Kiina on kaksinkertaistanut asevoimiensa määrän Hongkongissa. Kaupungissa on Kiinan sotilaita nyt yhteensä jopa 12 000.
 Hongkongin mielenosoitukset alkoivat kesäkuussa uutta luovutuslakia vastaan. Sittemmin jäädytetty laki olisi voimaan tullessaan mahdollistanut rikoksista epäiltyjen luovuttamisen Manner-Kiinan puolella oikeudenkäyntiä varten.
 Myöhemmin protestit ovat laajentuneet. Mielenosoittajat vaativat pitkälle meneviä demokratiauudistuksia Hongkongiin ja poliisin mielenosoittajiin käyttämien voimakeinojen tutkimista.

Kiinan 70-vuotisjuhlat kiihdyttävät mielenosoituksia Hongkongissa – seuraa tilannetta suorana


Summary: Maissilajikkeet ja viljelytekniikka ovat kehittyneet niin paljon, että maissista saadaan Suomessakin hyvä sato.

Syksyn ensimmäiset pakkasyöt ovat saaneet maatalousyrittäjä  Aki Aution  kiirehtimään maissisadon korjuuta. Sato on korjattava reilun viikon sisällä ensipakkasista.
 Aki Autiolla on 150 lehmän maitotila Lappeenrannan Ylämaalla. Lehmät ruokitaan nurmi- ja viljarehun lisäksi itse kasvatetulla maissilla.
 Rehumaissista onkin tulossa merkittävä lisä lypsykarjan ruokintaan. Vuodessa sen viljelyala on lähes kaksinkertaistunut.
 Edelliset kaksi kuivaa kesää ovat heikentäneet nurmirehun satoa, mikä on saanut osan maitotilallisista kokeilemaan myös uusia viljelylajeja.

 Lähes 30 hehtaarin maissipellolla jyrisee ajosilppuri. Se leikkaa neljä metriä korkean maissirivistön tyvestä poikki.
 Ajosilppurin hakkuuterät hakkaavat koko maissikasvin noin senttimetrin suuruiseksi silpuksi.
 Koska lehmän ruoansulatus ei pysty sulattamaan kokonaisia maissinjyviä, puristavat ajosilppurin telat maissinjyvät vielä pieneksi murskaksi.
 Lehmät tykkäävät maissirehusta. Siinä on paljon tärkkelystä ja  kuitua. Se myös monipuolistaa lehmien ruokavaliota nurmisäilörehun kaverina. Sirkka Haverinen/Yle
 Ajosilppurista maissimurska lentää torvea pitkin traktorin peräkärryyn. Samalla siihen sekoittuu säilöntäaine, joka on maitohappobakteeria tai muurahaishappoa.
 Traktori kuljettaa maissimurskan betonirakenteiseen siiloon, jossa siitä tampataan pyöräkuormaajalla ilmat pois.
 Siilossa maissimurska saa kehittyä eli fermentoitua noin kolme kuukautta, minkä jälkeen sen voi syöttää lehmille.
 Koealue innosti jatkamaan
 Aki Autio aloitti maissinviljelyn muutama vuosi sitten, ensin kokeilumielessä.
 – Aluksi kokeilin maissin kasvatusta kolmen hehtaarin alalla. Tänä kesänä viljelysala on jo lähes 30 hehtaaria.

 Vaikka pari viime kesää ovat olleet kuivia, ei ammattiviljelijä Aki Autio pidä ilmastonmuutosta syynä maissinviljelyn lisääntymiseen Suomessa.
 – Enemmän tämä on lajikkeiden kehittymisen ja viljelytekniikan tuomaa muutosta. Myös kokeilunhalu on tässä taustalla, kertoo Autio.
 Myös maissin viljelyvarmuus on saanut Aution laajentamaan vuosi vuodelta maissipeltoaan.
 Kokeilut ovat olleet rohkaisevia. Kuivien kesien vuoksi nurmirehusato on Aution tilalla ollut heikkoa, kun taas maissista on tullut hyvä sato.
 – Viime vuonna saatiin maissista 19 000 kiloa kuiva-ainetta hehtaarilta, kun nurmesta saatiin rehua alle 10 000 kiloa hehtaarilta.

 Maissinviljelyä puoltaa Aution mukaan myös se, että maissi korjataan vain kerran kesässä. Nurmirehu korjataan kahdesta kolmeen kertaa kasvukaudessa.
 – Maissinviljely ei myöskään vaadi keinolannoitteita, vaan käytän pelkästään karjan lantaa.
 Huonoja puolia Aki Autio löytää vain yhden.
 – Miinuksena on, että maissi pitää kylvää ja maa muokata joka kevät. Nurmi täytyy uusia vain neljän tai viiden vuoden välein.
 Vähän tutkimustuloksia
 Helsingin yliopisto ja Luonnonvarakeskus Luke tutkivat parhaillaan muun muassa maissinviljelyn ympäristövaikutuksia sekä maissirehun laatua, kustannustehokkuutta ja viljelyvarmuutta.
 Rehumaissi kelpaa myös ihmisravinnoksi. Se ei ole yhtä makeaa kuin sokerimaissi. Mikko Savolainen/Yle
 – Maissisäilörehu ei voi korvata kokonaan nurmisäilörehua, mutta se on oiva lisä monipuolistamaan lypsylehmien rehuannosta, sanoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Kaisa Kuoppala .
 Maissi ei voi kuitenkaan olla pääasiallinen karkearehu lypsylehmille. Syynä on rehumaissin ravintosisältö.
 – Maissin tähkässä on tärkkelyspitoisia jyviä eli väkirehuntyyppistä tuhtia tavaraa, ja tähkän sisus on sulamatonta kuitua. Tärkkelystä ei saa olla liikaa lypsylehmän rehuannoksessa, vaan kaikkien ravintoaineiden pitää olla sopivassa balanssissa, kertoo Kuoppala.
 Myös viljelyn riskit, kuten kylmä kevät, kesähallat ja syyspakkaset ovat mahdollisia uhkia maissinviljelyyn.
 – Nurmirehu kasvaa Suomessa hyvin etelästä pohjoiseen asti, eikä siinä ole samanlaisia riskejä kuin maissilla, kertoo Kuoppala.
 Maissi voi kasvaa suotuisissa olosuhteissa jopa neljä metriä korkeaksi. Mikko Savolainen/Yle
 Maissi on lypsylehmille energiarehu, jonka raakavalkuaispitoisuus on matala, tyypillisesti noin 100 grammaa kilossa. Nurmisäilörehulla raakavalkuaispitoisuus on keskimäärin 130–160 grammaa kilossa.
 Lypsylehmän rehuannoksesta nurmirehua on keskimäärin 54 prosenttia. Loput rehuannoksesta on väkirehua eli viljaa, viljaperäisiä sivutuotteita, valkuaistäydennysrehuja sekä kivennäis- ja hivenainerehuja.
 Suomessa maissin viljelyalat ovat vielä varsin pieniä. Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan maissin viljelyala oli kesällä 2019 noin 1 400 hehtaaria. Lehmien päärehun eli nurmen viljelyala on lähes 800 000 hehtaaria.
 Neljä metriä pitkä
 Maissin kasvatuksen riskit ovat kylmyys ja pakkanen. Siksi moni viljelijä turvautuu katekalvoon maissin istutusvaiheessa, niin myös Aki Autio.
 Katekalvo on biohajoava mineraali- tai kasviöljypohjainen suoja, joka edistää maissin kasvua merkittävästi.
 Kalvo hajoaa auringonvalon vaikutuksesta noin viiden tai kuuden viikon kuluessa, ja siinä vaiheessa maissi on jo saanut hyvän startin kasvulleen. Mullan alle jäävä kalvo hajoaa viimeistään seuraavana keväänä.
 – Toukokuun puolivälissä maissi kylvetään koneellisesti yhdessä katekalvon kanssa, jolloin kalvon sisälle saadaan mikro- eli kasvihuoneilmasto, kertoo Autio.
 Biohajoava katekalvo suojaa maissin siementä alkukesän kylmiltä säiltä. Mikko Savolainen/Yle
 Kalvo edistää maissia kestämään Suomen epävakaisen alkukesän.
 – Kalvo suojaa siementä kylmältä ja kuivuudelta. Usein vielä ennen juhannusta on yöpakkasia, ja kalvon avulla saadaan maissin taimi suojattua.
 Aki Autio on kokeillut maissin kasvatusta myös ilman katekalvoa. Silloin maissi jää jopa metrin lyhyemmäksi kuin kalvon alla.
 Katekalvon ansiosta maissi voi kasvaa jopa neljä metriä korkeaksi. Pituudesta on hyötyä, sillä rehuksi kasvatettava maissi hyödynnetään kokonaan.
 Sato on korjattava noin kymmenen päivän jälkeen syksyn ensimmäisistä yöpakkasista.
 Maissi kasvaa yöllä
 Yksi maissikasvi tekee keskimäärin yhden tähkän. Ravintoarvon kannalta tärkeintä on saada mieluummin yksi iso tähkä kuin kaksi pientä.
 – Isossa kypsässä tähkässä on paljon valkuaista. Lehmät tykkäävät siitä ja lypsävät parempaa maitoa, kertoo Aki Autio.
 Maissi on niin sanottu pimeän ajan kasvi. Se kerää päivällä energiaa auringosta ja valosta ja kasvaa yöllä pituutta.
 – Jos on lämmin elokuu, maissin varsi voi kasvaa jopa 40 senttiä viikossa
 Rehumaissi käytetään kokonaan. Tähkä on kuitenkin ravintorikkain osa kasvista. Mikko Savolainen/Yle
 Aki Autio aikoo hyvien kokemuksien myötä laajentaa maissipeltoaan ensi kesänä.
 Myös ihmiset voisivat aivan hyvin syödä rehumaissin tähkiä. Tähkässä oleva siemen ei kuitenkaan ole yhtä makeaa kuin ihmisille tarkoitettu sokerimaissi.

Viljelijä päätti kokeilla maissin kasvatusta Suomessa – nyt hänellä on  jo 30 hehtaaria maissipeltoa


Summary: Merialueilla on tiistaina aamupäivällä mitattu myrskypuuskia. Myös maa-alueille on annettu kovan tuulen varoituksia.

Suomeen tiistaiyön ja aamun aikana saapunut voimakas matalapaine vaikuttaa rankkasateina ja merialueilla jopa myrskylukemiin nousevina tuulenpuuskina.
 Keski-Suomessa ja Pohjanmaalla vettä sataa jopa puolet koko lokakuun keskimääräisestä sademäärästä. Sadealue yltää iltapäivällä Pohjanmaan maakunnista Keski-Suomen kautta itään. Näillä alueilla voi sataa huomisaamuun kello yhdeksään mennessä jopa 20–40 milliä.
 – Lokakuun keskimääräinen sademäärä näillä alueilla on noin 50–70 milliä, ja nyt voi tulla puolet siitä, sanoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 Aamun aikana Päijät-Hämeessä on satanut jo yli 30 milliä. Ilmatieteen laitos on antanut  sadevaroituksia  Keski-Suomen, Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan ja Etelä-Pohjanmaan alueille ja kovan tuulen varoituksia Etelä- ja Pohjois-Suomen maakuntiin.
 Riehuva syyssää voi kaataa puita ja aiheuttaa lyhyitä sähkökatkoja.
 Nyt tulee kunnolla vettä. Esimerkiksi Jyväskylässä lokakuun keskimääräinen sadaemäärä on 66 milliä, ja tänään siitä voi tulla yli puolet. Joonas Koskela / Yle
 Merialueilla mitattu jo myrskypuuskia
 Puuskittaiset tuulet ovat jo aamupäivällä yltäneet paikoin myrskylukemiin merialueilla. Kovimmat puuskat mitattiin tiistaiaamuna lounaisilla merialueilla – Hangon edustalla tuulenpuuskien nopeus ylsi 23,5 metriin sekunnissa.
 Kovasta tuulesta ja sateista huolimatta viralliseksi myrskyksi tiistain säätä ei ainakaan vielä voi kutsua. Myrskystä puhutaan, kun tuulen keskinopeus ylittää 21 metriä sekunnissa. Puuskittaiset myrskytuulet eivät vielä tee myrskyä.
 Ilmatieteen laitos on varoittanut myös merenkulkijoita kovasta tuulesta ja kohtalaisesta aallokosta tiistaiaamusta keskiviikkoaamuun.
 Koskelan mukaan tiistai on joka tapauksessa kovin sadepäivä. Pahin sade alkaa väistyä huomiseksi.
 – Ennustuksissa on vaihtelua siinä, tuleeko huomenna vielä sateita. Etelä- ja Keski-Suomessa mahdollisesti sataa huomennakin, mutta hajanaisemmin. Viikonloppuna sää viilenee selvästi, Koskela sanoo.

Hatusta kiinni ja sadetakki päälle! Tänään voi paikoin sataa puolet koko lokakuun keskimääräisestä sademäärästä


Summary: Valtionpalkinnoilla on pitkä historia, ensimmäisen palkinnon sai Aleksis Kivi.

Professori  Pertti Mustajoki  (s. 1943) saa tiedonjulkistamisen elämäntyöpalkinnon. Mustajoki on tullut tunnetuksi erityisesti lihavuustutkijana. Mustajoki on kirjoittanut ja puhunut painonhallinnasta yli kolmenkymmenen vuoden ajan.
 Ylen  Akuutti -ohjelmassa hän tiivisti lihavuuden syyn seuraavasti.
 – Lihavuus johtuu siitä, että kaloreita tulee enemmän kuin ihminen tarvitsee ja kuluttaa.
 Mustajoki on puhunut myös siitä, kuinka elinympäristömme on muuttunut lihottavaksi – työ ei useinkaan enää kuormita fyysisesti ja samalla kaloripitoista ruokaa on tarjolla yllinkyllin.
 Suomessa on yli kaksi miljoonaa ylipainoista. Lukuisat kansansairaudet, kuten diabetes ja korkea verenpaine, liittyvät ylipainoon.
 Pertti Mustajoki on kirjoittanut useita lihavuutta käsitteleviä kirjoja. Viimeisimmässä, pari vuotta sitten ilmestyneessä kirjassa Mustajoki pohdiskelee laihtumista ilman dieettejä. Akuutin haastattelussa Mustajoki piti dieettien ongelmana niiden väliaikaisuuden.
 – Olisi todella tärkeä miettiä, mitä minä teen dieetin jälkeen ja valmistautua elämään toisella tavalla.
 Hän pitää myös suosittua  blogia , jossa kirjoittaa painosta, syömisestä ja ylipäänsä terveydestä.
 Transihmisiä, sisällissotaa ja kansanedustajien arkea
 Tänään jaettiin myös seitsemän muuta tiedonjulkistamisen valtionpalkintoa. Tässä lista palkituista.
 Sukupuolena ihminen.  Tuottaja  Maiju Ristkari , kuraattori  Nina Suni  ja valokuvaaja  Vesa Tyni.  Transihmisiä kuvaava valokuvanäyttely, johon liittyy myös kirja ja verkkosivusto. Malva ja mulperi. Poimintoja entisajan puutarhoista.  Kasviarkeologi ja -biologi  Teija Alanko . Mitä luostarin puutarhassa viljeltiin? Entä kuinka syntyi idea puutarhasta kaupunkiympäristössä? Poikkitieteellinen katsaus puutarhojemme historiaan. Pitkät varjot. Muistamisen historia ja politiikka . Professori emeritus  Seppo Hentilä . Vapaussota, kapina, luokkasota, kansalaissota, sisällissota – vuoden 1918 sotaa on kutsuttu monella nimellä. Ne jotka hallitsevat, haluavat myös hallita historiaa. Kuoleman ja elämän kysymys. Miten yksilöt, lajit ja yhteiskunnat altistavat itsensä tuholle.  Tutkija, ekologi  Katariina E. M. Vuorinen . "Kun synnyin, olin jo aloittanut kuolemisen." Niin solut kuin sivilisaatiotkin ovat itsetuhoisia järjestelmiä, väittää Vuorinen esikoistietokirjassaan. Eduskunta. Ystäviä ja vihamiehiä.  Yhteiskuntatieteiden tohtori, sosiologi  Anna Kontula . Sisäpiiriin kuuluvan kuvaus siitä, mitä demokratian ytimessä, eduskunnassa, tapahtuu. Ohikuljetut. Erään kerjäläisperheen tarina.  Toimittaja  Kimmo Oksanen  ja valokuvaaja  Heidi Piiroinen . Tekijät seurasivat vuosikymmenen ajan Romanian romaanin Mihaelan elämää. Väder som förändrade världen  ( Sää joka muutti maailmaa ). Tiedetoimittaja  Marcus Rosenlund.  Ajankohtainen puheenvuoro siitä, miten sää ja ilmasto ovat aina ja kaikkialla maailmassa vaikuttaneet ihmiskunnan kehitykseen.
 Tiedonjulkistamisen valtionpalkintoja on jaettu vuodesta 1968. Palkinnolla on tätäkin pidempi historia. Sen juuret ulottuvat vuoteen 1868, jolloin  J.V.Snellmannin  aloitteesta päätettiin myöntää ensimmäiset valtionpalkinnot. Yksi palkituista oli  Aleksis Kivi,  jolta oli muutamaa vuotta aiemmin ilmestynyt näytelmä  Nummisuutarit .

Mitä dieetin jälkeen, kysyy elämäntyöstään palkittu lihavuustutkija Pertti Mustajoki – myös Anna Kontulalle tiedonjulkistamispalkinto


Summary: Ensimmäisten professorivalintojen on määrä olla selvillä ensi kevään aikana. Ensimmäisten 2-4 professorin jälkeen on määrä rekrytä jopa kymmenen.

Turun yliopiston tulevien kone- ja materiaalitekniikan koulutusohjelmien professuureja on hakenut yhteensä 165 henkilöä. Kaikkiaan paikkoja on tarjolla 1-2 per koulutusohjelma, eli yhteensä enintään neljä.
 Rekrytointityöryhmää vetävän, Turun teknologiakampuksen johtajan  Mika Hannulan  mukaan määrä on suuri, mutta rekrytoinnit pyritään tekemään aikaisemmin päätetyn aikataulun mukaan.
 – Odotimme paljon hyviä hakemuksia, mutta määrä yllätti, Hannula toteaa.
 Hannulan mukaan suuri hakijamäärä on ilo myös siinä mielessä, että ensin rekrytoitavien 2-4 professorin lisäksi seuraavien kolmen vuoden aikana on määrä rekrytoida vielä 10 professoria lisää.
 Valintojen on määrä olla selvillä ensi keväänä. Tavallisesti professuureja täytettäessä prosessi saattaa kestää jopa kaksi vuotta, mutta kone- ja materiaalitekniikan professuurit pyritään täyttämään tiukalla aikataululla.
 Turun yliopistolle myönnettiin uudet koulutusvastuut kone- ja materiaalitekniikan diplomi-insinöörikoulutuksisissa  heinäkuussa .
 Lue lisää:
 Turun yliopistolle kone- ja materiaalitekniikan diplomi-insinöörikoulutukset 2020 – vastataan alueen DI-pulaan

Turun yliopiston uusia DI-professuureja haki 165 henkilöä – paikkoja tarjolla aluksi enintään neljä


Summary: Sekä Kalajoki että Lempäälä haluavat tarjota asukkailleen edullista sähköä. Suomen lait kuitenkin rajoittavat vielä toteutusta.

Kalajoella unelmoidaan suuresti. Kaupunki selvittää, voisiko se saada alemmas kuluttajia nykyään kismittäviä sähkön siirtohintoja.
 Tuulivoiman suurtuottaja-alue haluaisi tarjota edullisempaa sähköä paikallisille yrityksille ja kaupunkilaisilleen pienessä osassa Kalajokea. Koko kaupungin alueella tuotetaan sähköä nelinkertaisesti enemmän kuin siellä käytetään.
 – Selvitämme, miltä osin olisi mahdollista toteuttaa omaa verkkoa uusille kaava-alueille. Niin, että energia olisi käyttäjälle edullista, mutta myös ympäristöystävällisesti tuotettua, kaupunginjohtaja  Jukka Puoskari  kertoo.
 Puoskarin mukaan nimenomaan sähkön siirtohintojen nousu on kannustanut kaupunkia selvittämään omaa verkkoa. Viimeksi hinnannoususta ilmoitti  Caruna , kesällä taas  Elenia . Runsaita  siirtohinnan korotuksia  on ollut Suomessa jo useamman vuoden ajan.
 Jakeluverkkoa ei niin vain voi perustaa
 Kalajoella on jo haarukoitu alueita, jonne kaupunki voisi lähteä uutta projektiaan kehittämään. Meinalan teollisuusalueen kupeeseen ollaan rakentamassa sekä tuuli- että aurinkovoimaa, ja aivan sen lähellä on kaavoittamaton maapläntti. Kaupunginjohtajan mukaan siihen voitaisiin kaavoittaa sekä yrityksiä että asumista, ja näille kiinteistöille haluttaisiin tarjota nykyistä edullisempaa energiaa.
 Sähkölasku koostuu kolmesta osasta Sähkölaskussa on eritelty sähkön verkkopalvelun hinta, sähköenergian hinta ja verot. Pääsääntöisesti kukin osa on noin kolmannes sähkön kokonaishinnasta. Verkkopalvelun hinta sisältää sähkön toimituksen ja myös sähköverkkojen ylläpidon. Verkkopalvelun hinta on alueellisesti kaikkialla sama, sitä ei voi kilpailuttaa. Sähköenergia on on asiakkaan kuluttamaa sähköä, joka ostetaan sähkönmyyjältä. Lisäksi sähkölaskuun lisätään arvonlisävero, sähkövero ja huoltovarmuusmaksu. Lähde: Energiavirasto
 Omalle sähköverkolle tarvittaisiin kuitenkin Energiaviraston lupa. Hankalaksi suunnitelmien toteuttamisen tekee se, että kuluttajasähkönsiirrosta vastaa Suomessa kullakin alueella vain yksi yhtiö. Alueella toimivan yhtiön kanssa kilpailevia jakeluverkkoja ei voi Suomen lainsäädännönkään mukaan niin vain rakentaa.
 Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) mukaan alueellisten jakeluyhtiön monopoli perustuu siihen, että myös syrjäseudun asukkaat saisivat sähkön samalla hinnalla kuin saman alueen taajamassa.
 – Jos systeemi hajautuu, on riskinä, että jossain paikoissa kukaan ei ole kiinnostunut tekemään ja ylläpitämään verkkoa, hallitusneuvos  Arto Rajala  sanoo.
 Kalajoen kaupunginjohtaja Jukka Puoskari näkee nykyjärjestelmän liian joustamattomaksi.
 – Jos on kilpailua ja vaihtoehtoja, se kannustaa kohtuulliseen hinnoitteluun. Monopoli on aina hieman hankala, sillä hinnat nousevat ja toimintakin on kankeaa.
 Uusia ratkaisuja etsitään
 Yksi mahdollisuus saada omaa tuulivoimaa käyttöön olisi perustaa energiayhteisö.  EU:n kesäkuisessa direktiivissä  suhtaudutaan suopeasti pienten, kansalaisten yhdessä tekemien energiayhteisöjen perustamiseen. Ne eivät kuitenkaan olisi varsinaisia jakeluverkkoja, vaikka tuottaisivatkin sähköä jäsenilleen.
 Nyt Suomessa vedetään rajaa siitä, mitä energiayhteisö oikeastaan tarkoittaa: saako sen päättävinä jäseninä olla muitakin kuin yksittäisiä kansalaisia?

 Kalajoki on Elenian jakeluverkon alueella. Samoin Lempäälä, joka on jo lähtenyt kehittämään uusia ratkaisuja sähkönjakeluun. Kyseessä on TEMin lähes viidellä miljoonalla eurolla tukema  hanke .
 Kunnan omistama Lempäälän Energia on rakentamassa tarvittaessa täysin omavaraista verkkoa, jossa energia ja sähkö voisivat kulkea vain yhteisön sisällä. Koska varsinaista, erillistä sähkönjakeluverkkoa ei voi noin vain rakentaa, on sen siis oltava nyt yhteydessä alueelliseen siirtoverkkoon.
 Lempäälä Ideaparkin viereen on pystytetty kaksi suurta aurinkopaneelikenttää, joka tuottavat  Marjamäen teollisuusalueen uusille yrityksille sähköä . Paneelien tuotantoa tasataan tarvittaessa bioenergialla.
 Tulevaisuudessa teollisuusalueen uusille yrityksille tarjoutuu siis mahdollisuus olla osa eräänlaista energiankiertoverkostoa. Esimerkiksi niin, että yhden yrityksen hukkalämpöä voidaan käyttää toisen tarpeisiin.
 Vaikka kyse ei ole kansalaisten keskenään jakamasta energiasta, Lempäälässä puhutaan energiayhteisöstä.
 – Kun energialainsäädäntö uudistuu, toivomme, että tästä saataisiin yksi energiayhteisön malli, sanoo toimitusjohtaja  Toni Laakso  Lempäälän Energiasta.
 Olennaista ei ole toimia vain sähkön jakeluyhtiönä. Tärkeämpää on Laakson mukaan uusiutuvan energian huoltovarmuus: se, että sähköä ja lämpöä on yrityksille jatkuvasti taatusti tarjolla.
 Lempäälän kunnanjohtaja  Heidi Rämö  kuitenkin kertoo, että edullinen hinta oli yksi kymmenen vuotta sitten tulleen idea lähtökohdista. Hän alleviivaa, ettei se ole kuin osa kokonaisuutta Marjamäen energiayhteisössä.
 Kukaan ei tiedä tarkasti, mitä on tulossa
 Rämön mukaan energiayhteisöt ja hajautettu energiantuotanto ovat suuria trendejä ainakin Euroopassa. Jos kunta haluaa olla hiilineutraali, on etsittävä uudenlaisia ratkaisuja energiantuotantoon ja -jakamiseen.
 – Paine lainsäädännön muutokseen on suuri, Heidi Rämö sanoo.
 Kun TEM vetää linjoja energiayhteisöä koskevan direktiivin toteuttamisesta Suomessa, on sillä kuitenkin mahdollisuus sovittaa uusi lainsäädäntö maamme energiapolitiikkaan sopivaksi. Jokainen maa tekee omat ratkaisunsa.
 – Nyt mietitään, miten se rajataan, sillä yhteisöjä voi olla erilaisia. Lähtökohtaisesti direktiivi koskee kansalaisten yhteistä sähkönhankintaa. Kysymys ei ole yritystoiminnasta vaan käyttäjien omasta sähkönhankinnasta, Arto Rajala selventää.
 EU sallii energiayhteisöt Kaikissa EU-maissa muutetaan nyt energialainsäädäntöä Euroopan sähkön sisämarkkinoita koskevan direktiivin vuoksi. Direktiivi antaa mahdollisuuden muuan muassa kansalaisista koostuvan energiayhteisön perustamiseen. Yhteisöissä päätösvalta on ajateltu pääosin kansalaisille, mutta direktiivin mukaan myös paikallisviranomaiset, kunnat tai pienet yritykset voivat olla sen osakkaita. Direktiivi velvoittaa EU:n jäsenvaltiota, mutta jokainen jäsenvaltio saa suhteuttaa tekemänsä ratkaisut omaan energiapolitiikkaansa. Tuleva lainsäädäntö poikkeaa siis maasta toiseen. Suomessa mietitään nyt parhaillaan, voiko energiayhteisöön kuulua muitakin kuin yksittäisiä kansalaisia. Energiayhteisöt voivat käyttää hajautettua tuotantomallia: esimerkiksi koota energian erilaisista pienistä uusiutuvan energian tuotantolahteistä. Lähde: Euroopan unioni
 Rajalan mukaan energiayhteisöjen kohdalla puhutaan vielä tällä hetkellä kuluttajien asentamista aurinkopaneeleista sekä muun muassa pientuulivoimasta.
 Pohdintaa uusiutuvan energian ympärillä käydään nyt laajasti työ- ja elinkeinoministeriössä. TEM mietti esimerksi, miten uusiutuvan energian lisääntyessä sähköä saadaan jaettua varmemmin niin, ettei se olisi riippuvainen vain yhdestä tuotantomuodosta.
 Kuluttajien roolia selvitellään
 Lempäälässä lainsäädännön  rajojen selvitetään  paitsi yritysten, myös kuluttajien osalta: olisiko kunnan johdolla mahdollista perustaa omavarainen ja älykäs kuluttajaverkko. Kunnan keskustaan on valmistumassa Lempäälä-talo, johon voitaisiin asentaa esimerkiksi aurinkopaneeleja. Läheiset kunnan vuokra-asunnot voitaisiin ehkä liittää yhdeksi verkon osaseksi.
 Myös tämä selvitystyö kulkee energiayhteisön nimellä. Kesällä julkaistussa EU-direktiivissä energiayhteisön päätösvalta ei saa olla kaupallisen tai pääasiallisesti energia-alalla toimivan jäsenen hallussa. TEM joutuu nyt pohtimaan, voiko kuitenkin esimerkiksi kunta olla Suomessa energiayhteistön jäsenenä.
 Lempäälän kunnanjohtaja Heidi Rämö muistuttaa, että esimerkiksi Saksassa monipuoliset energiayhteisöratkaisut ovat jo mahdollisia. Kun hakee internetistä saksalaisia energiayhteisöjä, käy ilmi, että muun muassa  kokonainen kylä on perustanut energiayhteisön  useiden tuulivoimaloiden varaan. Sekä omaa että valtakunnallista sähköntarvetta helpottamaan.
 – Saksassa ei ole tämäntyyppisiä ongelmia kuin meillä, siellä ei jouduta miettimään haja-asutusalueiden tarpeita, hallitusneuvos Arto Rajala TEMistä tähdentää.
 Kalajoki on Suomen tuulivoimaisin kunta. Koko maan tuulivoimakapasiteetista noin 10 prosenttia sijaitsee Kalajoella.  Timo Nykyri / Yle
 Kalajoella nähdään, että kunta voi olla energiayhteisön jäsen juuri sen vuoksi, että energiaa tehtäisiin sen asukkaille.
 – Itse ajattelen niin, että kunta ja kaupunki ovat kuntalaisia varten, että lähiyhteisö on valmiiksi olemassa, Jukka Puoskari miettii.
 Inspiraatiota muillekin kunnille?
 Jakeluverkkoyhtiö Eleniassa on joka tapauksessa varauduttu siihen, että uusiutuvan energian tuottamiseen ja käyttämiseen on tulossa perinteisestä poikkeavia ratkaisuja. Toimitusjohtaja  Tapani Liuhalan  mukaan yhtiö haluaa olla edelläkävijä, kun puhutaan uusiutuvaan energiaan liittyvistä ratkaisuista.
 Kuluttajilla on jo nyt mahdollista hankkia aurinkopaneeleita omakotitalon katolle ja tuottaa näin sähköä ja energiaa omaan käyttöön ilman sähköveroa ja siirtomaksua. Silti kuluttaja on kiinni alueellisessa sähköverkossa. Elenialla tällaisia asiakkaita on yli kolmetuhatta, kertoo Liuhala.
 Kalajokilanen Juha Hannula odottaa mielenkiinnolla, miten Kalajoen sähköverkkohanke etenee. Hänestä sähkön siirtomaksut ovat kohtuuttomia.  Timo Nykyri / Yle
 Kalajoki ei ole käynyt vielä Elenian kanssa neuvotteluja haaveistaan, mutta Lempäälä on parhaillaan sopimassa uudesta toimintamallista paikallisen jakeluverkkoyhtiön kanssa.
 Kalajoella ja Lempäälässä tehdään tulevaisuuden päätöksiä vasta, kun tiedetään paitsi lakipykälien rajat myös se, että ideat ovat taloudellisesti kannattavia.
 Todellisuudessa Kalajoen kaupunki näyttää puhuvan mallista, jossa vain osa suunnitellun kaava-alueen kupeessa tuotetusta sähköstä otettaisiin yhteisökäyttöön. Työ- ja elinkeinoministeriöstä arvioidaan, että sähköntuottajienkin on kannattavampaa liittyä verkkoon ja tavoittaa laajat markkinat kuin vain jakaa energiaa tietyllä alueella.
 Kalajoella ja Lempäälällä on omat projektinsa, mutta ne ovat myös yhdistäneet voimansa selvittääkseen, millaisia sähköverkkoja säännökset tulevaisuudessa sallivat.
 – Jos keskustelemme kuluttajille tarkoitetuista ratkaisuista vuonna 2024 tai 2025, niin tilanne on varmasti muuttunut, Lempäälän Energian Toni Laakso tokaisee.
 Kalajoen kunnanjohtaja Jukka Puoskari uskoo, että kuntien esimerkki voisi kannustaa myös muita kiinnostuneita uudenlaisiin päästöttömän energian ratkaisuihin.
 Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka.
 Lue myös:
 Elinkeinoministeri: Sähköverkkojen yksityistäminen oli hutipäätös – Hallitus koettaa panna sähkön siirtohintojen isot korotukset kuriin
 Kiinnostaako oma aurinkovoimala taloyhtiönne katolle? Työryhmän ehdotus parantaisi niiden kannattavuutta

Kalajoella kyllästyttiin kohtuuttomiin sähkön siirtohintoihin –  haaveissa oma sähköverkko, mutta siirtoyhtiöiden monopoli tekee siitä hankalaa


Summary: Kesällä sattuneet sähkötupakkaan liittyvät kuolemantapaukset Yhdysvalloissa ovat herättäneet huolta.

Sähkötupakointi, 2000-luvulla levinnyt muoti-ilmiö, nousi elokuussa otsikoihin. Yhdysvalloissa sähkösavukkeiden käyttöön liitettiin  selittämättömiä keuhkosairauksia .
 Sairaudet ovat vaatineet ihmishenkiä, ja esiin on noussut keskustelu  sähkötupakan kieltämisestä . Yhdysvalloissa  New Yorkin osavaltio kielsi syyskuussa  maustettujen sähkötupakoiden myynnin.
 Asiantuntija Otto Ruokolainen (THL) ja neuvotteleva virkamies Meri Paavola (STM). Otto Ruokolainen, Meri Paavola, Petteri Sopanen / Yle
 Tämän jutun kommenttipalstalla voit tehdä asiantuntijoille kysymyksiä siitä, onko sähkötupakointia aiheellista rajoittaa, ja millä perusteilla sellaiseen olisi syytä mennä - vai olisiko?
 Kysymyksiin vastaavat neuvotteleva virkamies  Meri Paavola  Sosiaali- ja terveysministeriöstä, sekä asiantuntija  Otto Ruokolainen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 "Nuorille on puhjennut rajuja keuhkokuumeita"
 Terveydenhuollon erikoislääkäri  Kristiina Patja  muistuttaa, että sähkötupakan markkinoinnin tarkoitus on ollut saada uusi sukupolvi nikotiiniriippuvaiseksi.
 – Sähkötupakka esiteltiin vähemmän haitallisena, vaikka sen vaikutuksia ei oltu kunnolla tutkittu, sanoo hän ja vertaa tulokasta kevytsavukkeisiin ja nuuskaan.
 Yhdysvalloissa alkaneen epidemian taustalla on sähkötupakoinnin laajuus Eurooppaan verrattuna, vertaa Patja.
 – Sähkösavukkeet yleistyivät vuosina 2009-2011, eli nyt on käsillä ensimmäinen sukupolvi joka on käyttänyt sitä viitisen vuotta tai enemmän. Nuorille, muuten perusterveille aikuisille on puhjennut outoja, rajuja keuhkokuumeita.
 Patja huomauttaa, että lääkäritkään eivät heti voineet oivaltaa mistä on kysymys: – Kun näitä todettiin useampi tapaus, ymmärrettiin että kyseessä on sähkötupakoinnin aiheuttama epidemia. Se lähti liikkeelle elo-syyskuussa, mutta tapauksia on saattanut olla aiemminkin.
 Massa jyllää, kiteyttää Kristiina Patja: – Sähkötupakoinnin laajuus Yhdysvalloissa on auttanut lääkäreitä määrittämään outojen keuhkosairauksien syyn.
 Lisäksi Yhdysvalloissa on saatavilla makunesteitä, jotka Euroopassa on kielletty.
 Sähkösavukkeita  maustetaan erilaisilla makunesteillä.  Sini Järnström / Yle
 "Muut tupakkatuotteet eivät käyttäydy näin"
 – Kannabinoidiset öljyt ja sähkösavukkeet ovat pahin yhdistelmä, ja Yhdysvalloissa huumekulttuuri on toinen kuin Euroopassa, muistuttaa Kristiina Patja. – Juju on siinä että muut tupakkatuotteet eivät käyttäydy näin. Meillä ei ole tarkkaa tietoa siitä mistä tässä uudessa ilmiössä on kyse.
 Suomalaisetkaan sähkösavukkeen käyttäjät eivät voi hengähtää helpotuksesta: - Voi olla että meilläkin on näitä vakavia tapauksia, joihin ei ole vielä havahduttu.
 Sähkötupakoinnista lääketieteelliseltä kannalta  voit lukea tästä . Otto Ruokolaisen  blogitekstit löydät täältä .
 Tämän jutun kommenttiosastossa voit tehdä sähkötupakointiin liittyviä kysymyksiä. Kommenttiosasto on auki jo nyt, ja asiantuntijat vastaavat kysymyksiin kello 13-15. Mitä haluat tietää?
 Keskusteluun osallistumiseen tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda tästä .

Sähkötupakointi tappaa Yhdysvalloissa - onko Suomessa varautuminen parempaa? Kysy tässä terveydenhuollon asiantuntijoilta, he vastaavat kello 13-15


Summary: Britannian hallitus ei ole vielä julkistanut uusinta suunnitelmaansa Irlannin ongelman hoitamiseksi. Suunnitelman osia on kuitenkin vuotanut julkisuuteen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Irlannin yleisradioyhtiö RTE  on saanut tietoonsa osia Britannian hallituksen suunnitelmasta Irlannin brexit-ongelman ratkaisemiseksi.
 RTE:n mukaan Britannian ehdottaa, että Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajan molemmin puolin perustetaan tullitarkastuspisteitä. Rakennukset tehtäisiin 5 - 10 mailin, eli 8 - 16 kilometrin päähän rajasta.
 Ehdotuksen mukaan rekkaliikennettä valvottaisiin GPS-teknologialla.
 Tällä järjestelyllä Britannian hallitus toivoo ratkaisevansa Irlannin rajaa koskevan ongelman. Pohjois-Irlannin erotessa muun Britannian ohella EU:sta Irlannin rajan pitäisi olla auki, mutta toisaalta rajalle olisi saatava EU:n rajakontrolli. Jos rajaa suljetaan liikaa, voisi se rikkoa saarelle tehtyä ns. Pitkänperjantain rauhansopimusta ja uhata Irlannin rauhantilaa.
 Irlannin hallitus tyrmää ehdotuksen suoralta kädeltä. Varapääministeri ja ulkoministerin tehtäviä hoitava  Simon Coveney  sanoo tviitissään, että Britannian pitää lähettää Irlannille kelvollisia esityksiä, jotta brexit-sopimus pyritään saamaan aikaan lokakuun loppuun mennessä.
 Myös Irlannin oppositio vastustaa ajatusta.
 Johnson esittelee ehdotuksensa lähiaikoina
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  paljastavaa lähipäivinä EU-johtajille yksityiskohtaisen brexit-suunnitelmansa, kertovat brittiviestimet.
 Pääministerin odotetaan toimittavan kirjallisen suunnitelman sen jälkeen, kun hän on pitänyt puheen konservatiivien vuosikokouksessa keskiviikkona. Telegraph-lehden mukaan suunnitelma saatetaan paljastaa EU-johtajille jo tiistain aikana. Lehti kertoo, että pääministerin suosima vaihtoehto niin sanotulle backstop-järjestelmälle saatetaan EU-johtajien tietoon puhelimitse ennen hänen kokouspuhettaan.
 Financial Times  kirjoittaa, että Johnsonin odotetaan julistavan keskiviikon puheessaan backstop-varajärjestelmän kuolleeksi ja haastavan EU-johtajia hyväksymään Britannian vaihtoehdon sille. Backstopin tarkoitus on turvata Irlannin rajan avoimuus EU-eron jälkeen, jos muuta keinoa ei löydy.

Britannia ehdottaa brexit-pulman ratkaisuksi tulliasemia – Irlanti tyrmäsi suoralta kädeltä


Yhteistoimintaneuvottelut koskevat noin 1 900 henkilöä. Vähennystarpeeksi arvioidaan enintään 290 työtehtävää, OP Ryhmä tiedottaa.
 Uutinen päivittyy.

OP aloittaa yt-neuvottelut: tavoitteena vähentää enintään 290


Summary: Ylen tietojen mukaan Jutta Urpilainen halusi nimenomaan kansainvälisistä kumppanuuksista vastaavan komissaarin salkun. Päätehtävänä on rakentaa EU:lle Afrikka-strategia.

Kun komission tuleva puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  julkisti komissaaritiiminsä salkkujaon kaksi viikkoa sitten, Suomessa alkoi heti väittely  Jutta Urpilaisen  (sd.) salkun merkityksestä.
 Ensireaktiot olivat vähätteleviä sekä lehdistössä että sosiaalisessa mediassa. Arvostelijoiden mukaan kansainvälisistä kumppanuuksista vastaava komissaari ei kuulu komission ykköskaartiin, eikä Urpilaisesta tule myöskään komission varapuheenjohtajaa.
 Verrokkeina ovat olleet  Olli Rehnin  (kesk.) talouskomissaarin salkku, joka eurokriisin vuoksi nousi puheenjohtajan jälkeen komission merkittävimmäksi tehtäväksi, sekä  Jyrki Kataisen  (kok.) varapuheenjohtajuus.
 Tänään tiistaina komissaariehdokas Urpilainen on parlamentin kehitysvaliokunnan kuultavana. Hän on jo selvinnyt läpi oikeudellisten asioiden valiokunnasta, jonka tehtävä on selvittää ehdokkaiden taloudelliset kytkökset ja mahdolliset sidonnaisuusongelmat.
 EU-parlamentti kuulee kaikki komissaariehdokkaat tämän ja ensi viikon aikana. Kuulemiset ovat parlamentin vahva keino vaikuttaa komission kokoonpanoon.
 Voit katsoa kolmetuntisen prässin suorana Ylen verkkosivuilla ja Areenassa kello 10 alkaen.
 Urpilainen halusi Afrikka-salkun
 Urpilaisen tenttiin ei ainakaan etukäteen liity mitään epäselvää. Urpilainen on valmistautunut siihen pari viikkoa ja antanut valiokunnalle  kirjalliset vastaukset  tehtävään liittyviin yleiskysymyksiin.
 Kansainvälisistä kumppanuuksista vastaavana komissaarina Urpilaisen päätehtävä on luoda unionille Afrikka-strategia.
 Ylen tietojen mukaan Urpilaisen salkku on juuri se, jonka hän itse halusi.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) pyöritteli salkkujaon alla kahta vaihtoehtoa, talouteen tai ulkosuhteisiin liittyvää salkkua. Urpilainen on sanonut itse julkisesti, että häntä kiinnostavat kansainväliset työt. Ylen A-studion haastattelussa hän sanoi myös ottavansa mieluummin rivikomissaarin salkun kuin komission varapuheenjohtajuuden, jossa työ on muiden komissaarien tehtävien organisointia ja yhteensovittamista.
 Opettajataustainen Urpilainen joutui aikoinaan valtiovarainministeriksi, koska se kuuluu hallituksessa perinteisesti toiseksi suurimman puolueen puheenjohtajalle.
 Urpilaisen kokemus poliitikkona eduskunnassa on kuitenkin liittynyt juuri ulkosuhteisiin ja kansainväliseen kehitysyhteistyöhön erityisesti ulkoasiainvaliokunnassa ja ulkoministerin rauhanvälityksen erityisedustajana.
 Unkarin ja Puolan mepit Urpilaista tenttaamassa
 EU-parlamentin kehitysvaliokunnassa ei ole suomalaisedustajaa, mutta sen sijaan siellä istuvat Unkarin hallitsevan Fidesz-puolueen ja Puolan hallitsevan Laki ja oikeus -puolueen europarlamentaarikot.
 Heidän suhtautumistaan Urpilaiseen suomalaisena kannattaa seurata.
 Molemmat maat ovat EU:n kanssa tukkanuottasilla oikeusvaltioperiaatteista, ja Unkari on kritisoinut rajusti Suomen EU:n puheenjohtajamaana ajamaa politiikkaa. Riita koskee Suomen ajamaa lakia, jossa EU:n jäsenmaalle myöntämä rahoitus sidotaan oikeusvaltioperiaatteiden noudattamiseen.
 Yhden tai kahden parlamentaarikon mielipiteet eivät kuitenkaan vaikuta kehitysvaliokunnan kuulemisen lopputulokseen.
 Kaksi ehdokasta putosi jo alkumetreillä
 EU-parlamentti äänestää komission puheenjohtajasta ja lopulta koko komissiosta, mutta ei yksittäisistä komissaareista. Parlamentin ainoa keino muuttaa komission kokoonpanoa on osoittaa kuulemisissa, että ehdokas on joko epäpätevä tehtäväänsä tai hänellä on sidonnaisuusristiriitoja, jotka voivat estää työn teon vaatimusten mukaisesti.
 Tällä kertaa parlamentin oikeusvaliokunta pudotti kaksi komissaariehdokasta jo alkumetreillä.
 Romanian liikennekomissaariksi ehdolla ollut  Rovana Plumb  jäi kiinni 800 000 euron selittämättömästä eurovaalirahoituksesta.
 Unkarin  László Trócsányi  taas toimi maansa oikeusministerinä, kunnes tuli valituksi Euroopan parlamenttiin keväällä. Hän on ollut toimeenpanemassa Unkarin lakeja, joista osan EU katsoo rikkovan unionin oikeusvaltioperiaatteita.

Kello 10 alkaa tentti, johon komissaariehdokas Jutta Urpilainen on valmistautunut viime viikot – katso suorana


Summary: Turun yliopiston tutkimuksen mukaan ahdistusoireiluun tulisi tarjota enemmän apua jo raskausaikana.

Turun yliopiston FinnBrain-tutkimuksessa havaittiin, että jo raskausaikana äidin ahdistusoireilu on yhteydessä äidin ja lapsen väliseen vuorovaikutuksen laatuun samaan tapaan kuin masennusoireilu synnytyksen jälkeen.
 Raskausaikana ahdistusoireista kärsineen äidin saattoi olla vaikeuksia esimerkiksi lukea lapsen antamia vihjeitä.
 Äidin ahdistusoireiluun tulisi tarjota apua jo raskausaikana, linjaa Turun yliopiston tutkimus.
 Tutkimuksessa äidin psyykkistä oireilua mitattiin kyselyillä raskauden aikana ja synnytyksen jälkeen yhteensä viisi kertaa. Lisäksi vuorovaikutusta arvioitiin videoiden kautta. Vuorovaikutusta arvioitiin videoidussa vapaassa leikkitilanteessa.
 Tutkimus on julkaistu tieteellisessä Journal of Affective Disorders -julkaisussa.

Jo raskaana olevan äidin ahdistus voi haitata äidin ja lapsen vuorovaikutusta


Summary: Osalle perheistä velvollisuus osallistua esiopetukseen asettaa haasteita, kun lapsen viemiset pitää sovittaa esimerkiksi vuorotyöhön.

Jo neljän neljän vuoden ajan kaikilla 6-vuotiailla suomalaislapsilla on ollut velvollisuus osallistua kuntien järjestämään esiopetukseen ennen peruskouluun menoa.
 Esiopetusvelvollisuus astui Suomessa voimaan vuoden 2015 alussa.
 Monien perheiden arkeen pakollinen esiopetus on asettanut uudenlaisia haasteita, kun usein aamupäivisin järjestetty esiopetus on jouduttu ujuttamaan esimerkiksi vuorotyörytmiin. Myös  kyyditysten kanssa on ollut ongelmia .
 Esiopetuksen laajentamista myös 5-vuotiaisiin on esitetty, kun esimerkiksi viime keväänä julkaistussa  Opetushallituksen selvityksessä  esitellään syitä, miksi nykyisen hallituksen pitäisi säätää kaksivuotisesta esiopetuksesta.
 Millaisia kokemuksia teidän perheessä on pakollisen esiopetuksen ja työn yhdistämisestä?

Kerro meille, teemme juttua: millaisia kokemuksia teidän perheessä on esiopetuksen ja työn yhdistämisestä?


Summary: Jos antiikin ajan ihmiset tulisivat katsomaan kykyjämme, he pitäisivät meitä jumalina, mutta emme edelleenkään kykene muuttamaan maailmaa muuten kuin yhdessä, kirjoittaa Janne Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Oletteko lukeneet antiikin taruja jumalista? He ovat kuin ihmiset, kateellisia, mustasukkaisia, kostonhimoisia ja pikkumaisia, mutta heillä on ihmeellisiä voimia. He osaavat lentää jyminällä ilmojen halki, tietää mitä kaukana tapahtuu sinne matkustamatta tai vaikuttaa tulevaisuuteen.
 Sanalla sanoen, he ovat hieman kuin nykyajan ihmiset. Jos antiikin ajan ihmiset tulisivat katsomaan kykyjämme ja mahdollisuuksiamme, he pitäisivät meitä jumalina.
 Jokainen meistä, vähälahjaisinkin, voi halutessaan tietää, miten maapallon toisella puolella hallitsee mies nimeltä Trump ja sademetsä palaa juuri tällä hetkellä. Hän voi myös lentää ilmojen halki, ja tietää, miten hänen toimensa vaikuttavat tulevaisuuteen.
 Siten me tunnemme myös jumalten ahdistusta.
 Voin tosiaankin matkustaa ilmojen halki ja matkustan myös, mutta en pohtimatta otsa kurtussa ilmastoraportteja, Brasilian metsäpaloja ja kaikkia muita katastrofeja, joiden veistämiin ruumisarkkuihin lentolippuni ovat lisää nauloja.
 Esimerkiksi minä, lihan(kin) syöjä , en voi syödä lihaa ajattelematta tehosikaloita, ilmastokriisiä ja hiilidioksidipäästöjä. Voin tosiaankin matkustaa ilmojen halki ja matkustan myös, mutta en pohtimatta otsa kurtussa ilmastoraportteja, Brasilian metsäpaloja ja kaikkia muita katastrofeja, joiden veistämiin ruumisarkkuihin lentolippuni ovat lisää nauloja.
 Totuuden tunteminen on velvollisuus. Meillä kaikilla on oikeus saada yllin kyllin rauhaamme häiritsevää informaatiota. Näitä asioita tulee toitottaa meille herkeämättä, eikä meille tule sallia unohdusta. Tarvitsemme yhden sijasta satatuhatta  Greta Thunbergia , miljoonan.
 Monet meistä käyttäytyvät kuin maailman tulevaisuus olisi omien valintojemme varassa. Vaihdamme lihapullat kvinoaan, kierrätämme pakkausmuovit, jätämme lentäen tehdyn lomamatkan välistä.
 Silti toisin kuin varsinaiset jumalat , emme ole kaikkivoipia.
 Monet meistä käyttäytyvät kuin maailman tulevaisuus olisi omien valintojemme varassa. Vaihdamme lihapullat kvinoaan, kierrätämme pakkausmuovit, jätämme lentäen tehdyn lomamatkan välistä.
 Karu totuus on, että näillä yksityisen ihmisen valinnoilla ei ole kokonaisuuden kannalta yhtään mitään merkitystä. Lentokone lentää, ostit sinne lipun tai et. Yksi muovipussi päivässä vähemmän ei merkitse mitään kun kolme jalkapallokentällistä sademetsää haihtuu savuna ilmaan minuutissa.
 Jumalallinen tietämys maailman asioista ja pienen ihmisen vaikutusmahdollisuudet on surullinen yhdistelmä. Ivaamme uskovaisia, jotka noudattavat vanhoja ruoka- tai pukeutumustapoja, mutta suhtaudumme hiilijalanjäljen laskemiseen samanlaisella uskonnollisella antaumuksella: toimimme oikein, vaikka se ei johda mihinkään. Osaamme usein myös katsoa tuomiten niitä, jotka eivät paastoa vaan syövät, juovat ja lentävät täysillä kohti helvetin tulta.
 Näen jo lukijoiden kurtut kulmat. Aionko siis sanoa, että yksityisten ihmisten ei tule toimia?
 Varmasti pitää, mutta yhdessä. Elämme globaalin kriisin aikaa, ja silloin ei riitä, että oma elämäntapa on täysin kosher. Yhteiskunnan täytyy pakottaa myös laiskat ja mukavuudenhaluiset, sellaiset kuin tämän kirjoittaja, muuttamaan elämäntapaansa.
 Jos ihmisellä on jumalten voimaa  edes hitunen, niin ainoastaan silloin kun ihmiset toimivat liikkeenä. Siksi meidän on siirryttävä yksityisistä boikoteista joukkojen voimaan ja poliittiseen viestiin. On oltavakuin vanha työväenliike: kansainvälinen ja voimakas, pakottaa poliitikot ja pääoma muutoksiin. Mutta toisin kuin vanhan työväenliikkeen, meidän ei tule vaatia työläisten elintason nostamista, vaan sen pikaista laskemista.
 On mahdollisimman pian aloitettava globaali lakko. Ihmisten on kieltäydyttävä ekologisesti haitallisista töistä ja talouskasvun ideologiasta. Meidän on istuttava turhaa krääsää tuottavien tehtaiden portailla ja vetelehdittävä ja pidettävä vihaisia puheita samalla kun kapitalisti sisällä repii hiuksiaan.
 Meidän on marssittava kaduille ja keskeytettävä autoliikenne Mannerheimintiellä kunnes poliitikot säätävät lait, jotka muuttavat autoliikenteen edes siedettävän ekologiseksi. Meidän on miehitettävä lentokentät, ja estettävä koneiden nousu ja lasku kunnes lentoliikenne loppuu. On mentävä satamaan ja estettävä öljytankkerin tulo maahan. Vietäköön öljy vaan takaisin sinne mistä tulikin. Kukaan ei saa enää rikastua sillä – ja meidän on tultava toimeen ilman.
 Vain joukkovoima voi  muuttaa yksilön voimattomasta voimakkaaksi, ja pakottaa lammasmaiset päättäjämme toimimaan riittävän nopeasti ilmastokriisin taltuttamiseksi. Yksityiset boikotit eivät siihen pysty.
 Nykyajan ihmiset eivät tietenkään ole mitään joukkoliikkeiden hahmoja. Olemme mielellämme yksilöitä, ja siinä ongelma onkin. Yksityiset kuluttajavalinnat ovat meidät tähän tuoneet. Siksi nyt olisi pakko olla myös jotain muuta, nimittäin joukko ja luokka.
 Pakko.
 Janne Saarikivi
 Kirjoittaja on suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori ja todennäköisesti eri mieltä kanssasi.
 Lue myös:
 Pekka Juntin kolumni: Minua ei kiinnosta, miten Greta Thunberg jaksaa
 Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Pitkä lento on ilmastosynti
 Pekka Seppäsen kolumni: 10 000 euron lentovero ja sohvalle makaamaan

Janne Saarikiven kolumni: Kulutusboikottien sijaan ilmastokysymyksen voi ratkaista vanhaa työväenliikettä muistuttava kansainvälinen liike


Summary: Venatorin noin vuosi sitten julkistama pigmenttitehtaan alasajo ja noin 450 työpaikan katoaminen oli kova isku Porin seudulle.

Venatorin Meri-Porin pigmenttitehtaalta irtisanotut ovat saaneet hyvin töitä. Osa on aloittanut opiskelun tai ryhtynyt yrittäjiksi. Uusia työpaikkoja on löytynyt pääasiassa Satakunnan alueelta.
 Satakunnan TE-keskuksen mukaan syyskuun alussa työttömänä oli vain noin 60 tehtaalta irtisanottua.
 – Tilanne on kaiken kaikkiaan äärimmäisen hyvä. Olen positiivisesti yllättynyt. Takana on koko yhteistyöryhmän kova työ. Erityisesti hattua täytyy nostaa tehtaan luottamushenkilöille ja HR-yksikölle, jotka ovat olleet aktiivisesti mukana, kiittelee muutosturva-asiantuntija  Juri Raikkerus  Satakunnan TE-toimistosta.
 – Venatorilaisilla on pitkä työkokemus ja he ovat tottuneet tekemään töitä, se on heille eduksi. Heillä on myös motivaatio uuden oppimiseen nopeastikin kohdallaan.
 Tehdas suljetaan vuonna 2021
 Venator ilmoitti noin vuosi sitten  sulkevansa  titaanidioksisdia valmistavan tehtaan, jossa oli tuolloin yli 450 työpaikkaa.
 Tähän mennessä Venator on irtisanonut noin 240 ihmistä. Suurin osa irtisanomisista toteutettiin viime joulukuussa. Irtisanomisia jatketaan porrastetusti loppuvuoden ajan.
 Ensi vuoden alussa henkilöstön vahvuus tehtaalla on noin 115.
 Pigmenttitehdas suljetaan vähitellen vuoden 2021 loppuun mennessä.

Meri-Porin pigmenttitehtaalta irtisanotut työllistyneet hyvin – "Tilanne on kaiken kaikkiaan äärimmäisen hyvä"


Yhdysvaltalainen oopperatähti Jessye Norman kuoli eilen maanantaina 74-vuotiaana. Normanin kuolemasta kertoivat omaiset.
 Grammy-palkittu sopraano esiintyi ympäri maailmaa oopperataloissa ja konserttisaleissa. Hän vakiinnutti asemansa Euroopassa 1970-luvulla. Oopperadebyytti oli Berliinissä vuonna 1969, minkä jälkeen hän ihastutti majesteettisella äänellään muun muassa Italiassa.
 Norman syntyi Augustassa Georgiassa vuonna 1945 ja varttui viisilapsisessa perheessä. Tuohon aikaan Yhdysvalloissa vallitsi vielä rotuerottelu. Norman oli ensimmäisiä tummaihoisia klassisen musiikin tähtiä Yhdysvalloissa.
 – En muista elämästäni yhtäkään hetkeä, jolloin en olisi yrittänyt laulaa, hän sanoi radiohaastattelussa vuonna 2014.
 Norman lauloi kaksissa presidentin virkaanastujaisissa, Britannian kuningatar Elisabetin 60-vuotisjuhlissa, Atlantan kesäolympialaisten avajaisissa vuonna 1996 ja Ranskan vallankumouksen 200-vuotisjuhlissa vuonna 1989.
 New Yorkin Metropolitan-oopperatalossa hän esiintyi yli 80 esityksessä. Metropolitan omisti maanantain Porgy and Bess -näytöksensä Normanille.

Yhdysvaltalainen oopperatähti Jessye Norman kuollut 74-vuotiaana


Summary: Kasvukeskusten lisäksi myös muualla Suomessa asuntojen kysyntä on positiivinen kaikissa osakehuoneistoissa.

Yli 70 prosenttia asuntovälittäjistä ennustaa kerrostalojen kysynnän nousevan tai pysyvän ennallaan loppuvuoden. Arvio perustuu Suomen Kiinteistövälittäjät ry:n vuoden viimeisen neljänneksen markkinaennusteeseen.
 Kasvukeskusten osalta hinnannousun odotetaan olevan keskimäärin noin 1,5 prosenttia. Muun Suomen vanhojen kerrostalojen hintojen odotetaan laskevan noin prosentilla.
 Toisin kuin julkisuudessa käydystä keskustelusta voisi päätellä, myös niin sanottu "muu Suomi" näyttää kuitenkin vahvalta ja kysyntäennuste on positiivinen kaikissa osakehuoneistoissa, välittäjät kertovat.
 Sekä pientalojen että kerrostalojen kunnolla on yhä suurempi merkitys asunnon myytävyydessä ja hinnanmuodostuksessa. Asunnon remontointi alentaa myyntiaikaa selvästi. Monet ostajat haluavat huolettomia valmiita asuntoja.
 Ennuste perustuu lähes 1600 välittäjän arvioihin.

Kiinteistönvälittäjät: Kerrostalojen kysyntä jatkuu hyvänä


Summary: Lukio osallistuu jo kevään yhteishakuun, koulun toiminta on tarkoitus aloittaa ensi syksynä.

Veteli teki maanantaina historiallisen päätöksen, kun se päätti avata yli vuosi sitten sulkemansa lukion uudelleen.
 Kunnanvaltuustossa lukioasiaa ei nuijittu yksimielisesti, vaan valtuutetut päättivät äänestyksen jälkeen, äänin 12–9, että Veteli osallistuu jo kevään yhteishakuun. Lukiotoiminta alkaisi ensi syksynä.
 Veteli päätti lakkauttaa lukion vuonna 2016, kun opinahjoon ei hakenut yhtään oppilasta.
 Kunnan päätöstä avata koulu uudestaan voi pitää poikkeuksellisena, kommentoi Kuntaliiton erityisasiantuntija  Kyösti Värri .
 – En muista 25-vuotisen työurani aikana vastaavaa tapausta, jossa ensin olisi lakkautettu lukio ja sitten avattu uudelleen, kommentoi Värri.
 Vetelin laskelmien mukaan oma lukio on kunnalle kannattava. Alle 60 oppilaan lukiot saavat valtionavustuksen kaksinkertaisena. Lukiotyöryhmä on kartoittanut myös lähikuntien yläkoululaisten kiinnostusta omaan lukioon ja ryhmän mukaan kiinnostus on parantanut.
 Vetelissä lasketaan, että lukion nettokustannukset nousevat noin 200 000 euroon.
 LUE MYÖS:
 Vuonna 2016 kukaan ei halunnut Vetelin lukioon – Nyt kunta aikoo  avata jo kerran suljetun lukionsa uudelleen

Veteli teki poikkeuksellisen päätöksen: oppilaspulaan kaatunut lukio avataan uudelleen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Köyhästä kehitysmaasta supervallaksi ponnistanut Kiina täyttää 70 vuotta
 Kommunistinen Kiina juhlii tänään pyöreitä vuosia. Juhlan kunniaksi Kiina vyöryttää nähtäville koko sotilasmahtinsa. Kiinan alkutaival henkilöityi puhemies  Mao Zedongiin .  Kiinaan perehtynyt tutkija  nostaa Maon merkkihenkilöksi  Stalinin  ja  Hitlerin  rinnalle kaikessa, myös pahuudessa.
 NYT: Trump painosti Australian pääministeriä auttamaan Mueller-tutkinnassa
 Donald Trump ja Scott Morrison tehdasvierailulla Wapakonetassa, Ohiossa 22. syyskuuta. Saul Loeb / AFP
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump   painosti  Australian pääministeri  Scott Morrisonia  puhelimitse Mueller-tutkinnassa, kirjoittaa New York Times. Lähteiden mukaan Trump otti yhteyttä Morrisoniin pyytääkseen Australian apua tutkimuksiin Muellerin raportista. Trump pyrkii Timesin mukaan todistamaan, että erikoissyyttäjä Muellerin raportti oli korruption ja poliittisen ajojahdin tuote. Australian hallitus vahvisti varhain tiistaiaamuna, että Timesin uutisoima puhelu on käyty ja Morrison on luvannut auttaa asiassa.
 Huippuasiantuntijat vastaavat 9 rajuun väitteeseen vanhemmuudesta
 Asiantuntijat vastaavat kysymyksiin vanhemmuudesta alkaen klo 9. Jari Kovalainen / Yle
 Yle esitti asiantuntijoille  yhdeksän väitettä nykyvanhemmuudesta . Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen lasten, nuorten ja perheiden erityisasiantuntija  Jukka Mäkelä  ja Kuopion yliopiston lastenpsykiatrian professori, ylilääkäri  Ilona Luoma  vastaavat muun muassa siihen, pelkäämmekö lastemme kiukkua ja hemmottelemmeko lapsiamme liikaa tavaroilla? Asiantuntijat ovat paikalla vastaamassa lukijoiden kysymyksiin kello 9.00–10.00.
 Säätiöt tukevat kymmenillä miljoonilla tiedettä ja taidetta
 Nuorilla tutkijoilla on usein vaikeuksia hankkia rahoitusta tohtorinväitöksen jälkeen. Laura Kosonen / Yle
 Tuoreiden lukujen mukaan  kotimaiset apurahasäätiöt tukivat yleishyödyllisiä tarkoituksia yhteensä 498 miljoonalla eurolla vuonna 2018. Summa on hieman laskenut edellisvuodesta. Tuolloin Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukuntaan kuuluvat lähes 200 apurahasäätiötä käyttivät tarkoitukseensa yli 516 miljoonaa euroa.
 Elokuvissa pomon roolit menevät yhä miehille ja nainen on usein seksiobjekti
 Kansainvälinen tutkimus osoittaa, että naiset ovat elokuvissa edelleen seksiobjekteja. Kuva Mamma Mia! -elokuvasta. Jonathan Prime / UPI Media
 Plan Internationalin  kansainvälinen tutkimus osoittaa , että elokuvissa johtajat ovat edelleen useimmiten miehiä, ja kun johtajana toimii nainen, kuvataan hänet useammin seksiobjektina kuin miesjohtajat. Tutkimusta varten analysoitiin 20 maassa kymmentä eniten tuottanutta elokuvaa vuonna 2018. Mukana oli myös Suomi.
 Tiistaina sataa jopa kymmeniä millimetrejä
 Yle
 Tiistai alkaa sateisena lännessä ja etelässä. Iltapäivällä runsaimmat sateet ulottuvat Pohjanmaan maakunnista Keski-Suomen kautta itään. Myös Lapissa tulee sateita, mutta ne ovat heikompia. Tuuli voimistuu niin maan etelä- kuin pohjoisosassakin, ja maan keskivaiheille on odotettavissa runsaita sademääriä, paikoin useita kymmeniä millimetrejä.
 Lue lisää Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Kiina juhlii pyöreitä vuosia, Trump painosti Australian pääministeriä, nainen on yhä elokuvien seksiobjekti ja mies pomo