Summary: Filippiineiltä tulee Suomeen vuosi vuodelta enemmän työntekijöitä esimerkiksi hoitajiksi, it-alalle, teollisuuteen ja keittiöihin.

Mikkelin ydinkeskustassa olevassa kerrostalokolmiossa haisee rasvan käry. 29-vuotiaan  Jaymar Yerron  kämppis on kokkaillut yhteisessä keittiössä hetkeä aiemmin. Yerro ei juuri keittiöitä käytä. Ei, vaikka ruuanlaitto onkin hänen intohimonsa.
 – Minua ei huvita kokata vain itselleni, syön mieluummin sipsejä.
 Yerron työpaikka on asunnon vastapäisellä kadulla Frans & Michelle-ravintolassa. Hän on työskennellyt siellä kokkina toukokuun alusta saakka. Filippiiniläisellä Yerrolla on kokin työstä yli kymmenen vuoden kokemus.
 Alunperin Yerrosta piti tulla insinööri. 15-vuotias Manilan miljoonakaupungin asukas oli jo ehtinyt aloittaa insinöörin tutkintoon tähtäävät koneenrakentamisen opinnot, kun tajusi tehneensä virhevalinnan.
 Yerro asui ennen Mikkeliin muuttoaan kotimaansa lisäksi Yhdysvaltojen Massachusettsissa, Kaliforniassa ja Texasissa. Esa Huuhko/Yle
 Opiskelu oli tylsää. Luentojen kuunteleminen pitkästytti ja ajatus tietokoneen edessä työskentelystä joka päivä oli kammottava. Yerro alkoi pohtia, mistä hän voisi nauttia.
 – Isoäitini on loistava kokki, niin kuin kaikkien isoäidit aina ovat. Hän tutustutti minut ruuanlaiton maailmaan.
 Yerro aloitti hotelli- ja ravintola-alan johtamisen koulutusohjelman. Koulunkäynti ja kokkailu olivat silkkaa hauskanpitoa. Nyt Yerro ei osaa enää muuta tehdäkään.
 Mutta miten Manilasta päätyy Mikkeliin? Se ei ole kovinkaan kummallista, jos on sattunut syntymään Filippiineillä.
 Valtio auttaa kansalaisiaan lähtemään töihin maailmalle
 Filippiinit on saarivaltio, joka on kooltaan pieni ja väkimäärältään suuri. Maan 108 miljoonasta asukkaasta kaksi kolmasosaa on työikäisiä. Työikäisten määrä kasvaa vauhdilla, mutta työpaikkojen määrä ei. Niinpä moni elää köyhyydessä.
 Yerron perhe on keskiluokkainen, mutta osa hänen suvustaan asuu slummeissa. Kaikilla ei ole työtä, tai jos onkin, palkka on pieni.
 Yerron kotikaupunki on Manilan metropolialueen osa Paranaque City. "Se on saman kokoinen kuin Mikkeli, mutta siellä on tosi paljon enemmän ihmisiä," Yerro sanoo. Kuva on Manilan metrosta. Björn Ådahl/Yle
 Filippiineillä on tavallista lähteä etsimään onnea merten tuolta puolen, kuten Yerro on tehnyt. Monen muun köyhän maan työnhakijoihin verrattuna filippiiniläisillä on maailman työmarkkinoilla etunaan yhteinen historia Yhdysvaltojen kanssa. Yhdysvallat miehitti Filippiinejä vuoteen 1946 saakka. Se on muokannut maata länsimaisemmaksi kuin muita Aasian maita.
 Yerro puhuu sujuvaa, helposti ymmärrettävää englantia. Hän on opiskellut sitä tokaluokasta lähtien, kuten kaikki koululaiset Filippiineillä. Myös koulutusjärjestelmä ala- ja yläkouluineen sekä toisen asteen high school ovat peruja amerikkalaisilta.
 – Meidät on kasvatettu siihen, että koulut käydään kunnolla ja valmistutaan. Niin saadaan hyvä työpaikka ja hyvä tulevaisuus. Suurin osa meistä opiskelee pitkälle, Yerro kertoo.
 Manilan kaupungissa on useita slummialueita. Jessica Stolzmann/Yle
 Mutta koska filippiineillä on paljon ihmisiä, on kilpailu työpaikoista kovaa. Lähes joka kymmenes saarivaltion asukas on päätynyt hankkimaan työpaikan ulkomailta.
 Alkujaan vuonna 1974 valtio aloitti työllistämisohjelman, jossa se järjesti määräaikaisia työpaikkoja ulkomailta kansalaisilleen. Väliaikainen työvoimatoimi on muuttunut osaksi maan kulttuuria. Tänä päivänä filippiiniläisistä 10,2 miljoonaa asuu ja työskentelee kotimaansa ulkopuolella.
 Heitä on niin paljon, että heihin viitataan omalla lyhenteellään OFW. Se tulee sanoista Overseas Filipino Worker eli merentakainen filippiiniläinen työntekijä.
 Yerro kaipaa kotoa saaressa asumisen tunnelmaa. Kuva on yhdeltä Manilan suurimmista uimarannoista. Jaymar Yerron Facebook
 Filippiinien valtio on perustanut kokonaisen hallinnonosan valvomaan ja säätelemään ulkomaille töihin lähtöä. Philippine Overseas Employment Administration POEA on perustettu, jotta valtio voisi suojella kansalaisiaan esimerkiksi ihmiskaupalta.
 Suurin osa filippiiniläisistä ulkomaille töihin lähtijöistä suuntaa Lähi-itään. He ovat esimerkiksi siivoojia, kotiapulaisia, kaupan työntekijöitä, koneasentajia, sairaanhoitajia ja kokkeja.
 Vuosittaisesta lähtijöiden joukosta ani harva on koskaan edes kuullut Suomesta. Yerron isä on yksi heistä.
 Kolme asiaa Suomesta: Nokia, Kimi Räikkönen ja Lauri Markkanen
 Yerro nauraa ulkomailla työskentelyn kulkevan suvussa. Hänen isänsä on merikapteeni ja iso osa suvusta asuu Kanadassa. Kun isä kuuli, että Yerro lähtisi Suomeen, hän sanoi suomalaisen miehistön olleen yksi parhaista työporukoista hänen uransa varrelta.
 – Isä sanoi, että suomalaiset ovat mielettömän mukavia ihmisiä. Juoppoja, mutta mukavia.
 Sukuhistoriastaan huolimatta Yerro olisi kuitenkin alunperin halunnut jäädä kotiin Filippiineille. Hän olisi halunnut olla siellä, missä perhe ja ystävät ovat.
 Yerro asuu yhdessä kahden muun yhtä aikaa Filippiineiltä Suomeen tulleen kokin kanssa. Jan Christian Diego soittelee usein kitaraa, kun kämppikset hengailevat yhdessä. Esa Huuhko/Yle
 Yerro oli 21-vuotias lähtiessään ensimmäistä kertaa harjoitteluun Yhdysvaltoihin. Hän pelkäsi jäävänsä vieraassa maassa yksin.
 – Se hermostutti minua tosi paljon. En tajunnut ollenkaan, että voisin saada uusia ystäviä.
 Yerro solahti nopeasti osaksi kansainvälistä kaveripiiriä Yhdysvalloissa. Kansainvälistyminen oli niin hauskaa, ettei mies olisi halunnut lähteä maasta enää lainkaan. Hän matkusti Filippiinien ja Yhdysvaltojen välillä useita vuosia sen mukaan, missä kulloinkin oli työtä tarjolla.
 Uusien ihmisten tapaamisesta, kulttuurien vaihtelusta ja jatkuvasta liikkeellä olosta tuli kiinnostava osa elämää. Koti-ikäväkään ei oikeastaan enää vaivannut, koska tukipiste vaihtui tämän tästä.
 Lopulta Yerro kyllästyi oleskelulupien jatkuvaan anomiseen ja niiden saamisen epävarmuuteen. Hän palasi Filippiineille tekemään samaa kokin työtä kuin Yhdysvalloissa, mutta nyt paljon pienemmällä palkalla.
 – Valloissa työkaverini huokasi kerran, että vaihtaa pian alaa, koska palkat ovat niin surkeat. Nauroin hänelle: meillä on sama palkka ja minulla riittää rahaa autoon, vuokraan, veroihin ja vielä lähetän sitä kotiinkin. Mitä ihmettä sinä oikein teet rahoillasi?
 "En tiedä mitä ajatella koti-ikävästä. Ennen en kokenut sitä, mutta nyt kun minulla on poika, tuntuu välillä, että sekoan", Yerro kertoo. Esa Huuhko/Yle
 Filippiineillä Yerro joutui asumaan äitinsä luona. Omaan asuntoon ei ollut varaa, koska Yerrolle syntyi poika, jonka elämiseen hän antoi osan palkastaan. Yhdysvalloissa Yerrolla oli auto, mutta kotona hän ei olisi voinut kuvitella rahojen riittävän auton hankintaan.
 Äidin nurkissa eläminen ei tuntunut hyvältä. Yerro halusi olla se, joka auttaa perhettä pärjäämään eikä toisinpäin.
 Kun silmiin sattui Facebookissa työpaikkailmoitus, jossa etsittiin kokkeja Suomeen, hän laittoi hakemuksen menemään.
 – Tiesin Suomesta kolme asiaa: Nokian, Kimi Räikkösen ja Lauri Markkasen.
 Sama työ ja sama palkka kuin suomalaisilla kokeilla
 Suomeen tulee vuosi vuodelta enemmän työntekijöitä Filippiineiltä. Viimeisen 12 kuukauden aikana 536 filippiiniläistä on saapunut Suomeen töihin. Yerro on yksi heistä.
 Suomen ulkomaalaisten työntekijöiden joukossa filippiiniläiset ovat viidenneksi suurin ryhmä. Suurimpia ovat ukrainalaiset, venäläiset ja intialaiset. Kaikkia kansallisuuksia tulee Suomeen vähitellen enemmän kuin ennen, sillä tietyillä aloilla, kuten terveydenhuollossa on Suomessa pulaa työvoimasta.
 Yerro sai työpaikan S-ryhmän mikkeliläisestä ravintolasta. Osuuskaupoilla on ollut jo pitkään vaikeuksia löytää kokkeja ja keittiöalan ammattilaisia Suomesta. Yerrolla on sama ravintola-alan työehtosopimus ja palkka kuin suomalaisilla kollegoilla. Hän ansaitsee 12,20 euroa tunnilta.
 "Jaymarilla on aivan jäätävä ammattitaito ja hyvä asenne. Ei tarvitse paljon perään katsoa", Yerron esimies, keittiöpäällikkö Petri Tiainen kehuu. Esa Huuhko/Yle
 S-ryhmä on palkannut kokkeja Suomeen Filippiineiltä jo vuosikymmenen ajan. Alunperin rekrytointiyritys Barona ehdotti filippiiniläisten palkkaamista. S-ryhmän henkilöstöjohtaja  Susa Nikulan  mukaan kymmenen vuoden ajalta kertyneet kokemukset ovat hyviä.
 – Haluamme palkata työntekijöitä edelleen Filippiineiltä, sillä sieltä tulevat kokit ovat ammattitaitoisia ja tunnollisia.
 Nikula arvelee, että suomalaisia kokkeja on vähän, sillä vuorotyön fyysisyys ja raskaus eivät houkuttele. Hän ei usko, että alan palkkauksella olisi kokkien vähyyteen yhtä suuri merkitys kuin työoloilla.
 Yerron kokemuksen mukaan kokin työ on kovaa hommaa riippumatta siitä, missä päin maailmaa sitä sattuu tekemään.
 Suomessa ja Euroopassa siitä maksetaan kuitenkin vähän enemmän kuin Filippiineillä.
 – Kouluttauduin kokiksi intohimosta ruokaan, enkä ajatellut silloin lainkaan alan surkeita palkkoja.
 Ryöväävätkö rikkaat länsimaat köyhän valtion parhaat osaajat?
 Jos ulkomaisen työvoiman palkkaaminen vaatii yleensäkin perehtymistä esimerkiksi oleskelulupien hankintaan, on Filippiineiltä palkkaaminen oma lukunsa.
 Maan ulkomaille lähtevää työvoimaa hallinnoiva POEA on asettanut työnantajille tiukat säädökset, joiden selvittäminen vie aikaa. Jo pelkkä paperityö on mittava urakka.
 Baronan kansainvälisen rekrytoinnin johtaja  Elina Koskela  pitää Filippiinien tapaa käsitellä kansainvälistä työnvälitystä poikkeuksellisena.
 – Tietääkseni missään muussa maassa ei ole tällaista tahoa, joka valvoo ulkomaille lähtevän työvoiman koko prosessia.
 Yerro maksoi itse lentonsa Suomeen. Työnantaja auttoi etsimään asunnon Mikkelistä.  Esa Huuhko/Yle
 Työnantajalle tai rekrytointiyritykselle aiheutuvasta työmäärästä huolimatta Koskela kiittelee POEAn toimintaa. Hänen mukaansa kansainvälisessä rekrytoinnissa vaikeinta on usein asioiden hoitaminen eettisesti. Filippiineillä, kuten monissa muissakin maissa, on melko tavallista törmätä työnhakijoiden hyväksikäyttöön.
 Työnhakijoilta esimerkiksi yritetään periä rahaa siitä, että heidät työllistetään. Tai heidän kanssaan solmitaan laiton sopimus, jossa kielletään työntekijää vaihtamasta työpaikkaa tietyn ajan kuluessa tai he joutuvat maksamaan sakkomaksun.
 – Ei ole aina ihan yksinkertaista varmistaa, ettei esimerkiksi rekrytointimaksua ole peritty, Koskela sanoo.
 Kokonaan oma eettinen kysymyksensä on kolmansista maista työllistämisen lähtömaihin aiheuttama aivovuoto. Suomessakin on käyty keskustelua ( Talouselämä ), onko oikein houkutella filippiiniläisiä sairaanhoitajia Suomeen isomman palkan avulla, kun Filippiineilläkin olisi hoitajille tarvetta.
 Jo vuosikymmen sitten YK:n Kansainvälisen työjärjestön ILOn  raportissa  ilmaistiin huoli siitä, että ammattilaisten lähtö ulkomaille töihin haittaa Filippiinien yhteiskunnan kehittymistä ja nykyaikaistumista. Parasta aikaa Suomen valtionjohdossa mietitään, miten asiaan pitäisi suhtautua, kun työvoiman tuomista ulkomailta lisätään hallitusohjelman mukaisesti. Filippiiniläisiä palkataan Suomeen eniten hoitoalalle, it-asiantuntijoiksi, teollisuuteen ja keittiöalalle.
 Yerrolta ei ole koskaan vaadittu rekrytointipalkkiota. Hän tietää sen kuitenkin olevan yleistä. Esa Huuhko/Yle
 Yerro on tietoinen keskustelusta. Hän kuitenkin arvelee, että Filippiineille jää sieltä pois lähteneiden jälkeenkin vielä valtavasti ihmisiä, joiden potentiaalia pitäisi hyödyntää nykyistä paremmin. Yerron mielestä filippiiniläiset yritykset eivät arvosta työntekijöitään riittävästi.
 – Suurin osa filippiiniläisistä tulee slummeista. Ei heitä voi syyttää siitä, että he haluavat enemmän rahaa ja lähtevät. Raha ei tuo onnea, mutta se tuo leipää pöytään.
 Yerro lähettää joka kuukausi 300–500 euroa palkastaan kotiin vuoden vanhalle pojalleen. Puolet summasta menee pojan päivittäiseen elämiseen ja puolet laitetaan säästöön odottamaan pojan kasvamista vanhemmaksi.
 Filippiiniläiset ympäri maailmaa lähettävät rahaa kotiin miljardeja dollareita vuodessa. Esimerkiksi vuonna 2017 rahasiirtojen määrä oli yhteensä 25,7 miljardia dollaria. Se on enemmän kuin maa saa rahaa vientituotteistaan.
 Merten taakse lähteneet ovat juhlittuja sankareita
 Ulkomailla työskentelevien filippiiniläisten kotiin lähettämät rahat ovat kohentaneet koko maan taloutta tuntuvasti viime vuosina. Rahalähetykset ovat niin merkittäviä, että ne kattavat yhdeksän prosenttia Filippiinien bruttokansantuotteesta. Se näkyy esimerkiksi maan kotimaisen kulutuksen kasvuna.
 Ulkomaille töihin lähteneitä juhlitaankin Filippiineillä sankareina. National Geographicin viime joulukuinen  kuvareportaasi  kertoo kansallisesta juhlakuukaudesta, joka on omistettu merten takana työskentelevien uhrauksille.
 Hinta, jonka he maksavat saadakseen perheelleen paremman elämän, on kova.
 – On ihan kamalaa, että minun piti jättää poikani noin pienenä, vuoden vanhana. Tuntuu, kuin olisi jättänyt osan itsestäni kotiin. Kuin minulta puuttuisi käsi tai oikeastaan koko käsivarsi, Yerro sanoo.
 Yerro pystyy laittamaan tilipäivänä pojalleen rahaa nyt yhtä paljon, kuin hänen koko kuukausipalkkansa Filippiineillä oli.  Esa Huuhko/Yle
 Yerro soittaa pojalle videopuhelun joka päivä. Videopuheluiden ansiosta myös välit serkkuihin ja muihin sukulaisiin ovat pysyneet läheisinä.
 Yerro odottaa ensi kevättä, sillä silloin hän pääsee matkustamaan loman ajaksi kotiin. Hän on jo alkanut etsiä halpoja lentolippuja. Niitä ei kuitenkaan uskalla vielä varata, sillä loman ajankohta on epävarma.
 Suomessa Yerro pelaa koripalloa, katsoo leffoja ja käy pelaamassa biljardia kavereiden kanssa. Töitä hän tekee niin paljon kuin mahdollista.
 Työ- ja elinkeinoministeriö suunnittelee parasta aikaa Suomeen uutta kansainvälisen rekrytoinnin mallia. Se tarkoittaa, että työnantajan on pian mahdollista saada te-toimistoista palvelua ja neuvontaa ulkomaisen työvoiman palkkaamisessa. Kaikilla työnantajilla ei ole mahdollisuutta palkata yksityistä rekrytointiyritystä avukseen, kuten S-ryhmä on tehnyt.
 Te-toimistojen palveluiden uudistamisen lisäksi kehitetään verkkopalveluita, joiden kautta Suomeen voi hakeutua töihin. Tarkoituksena on helpottaa kansainvälistä työvoiman liikkumista. Saada Suomeen lisää Yerroja.
 Yerron työsopimus S-ryhmässä on toistaiseksi voimassa. Hän aikoo asua Mikkelissä niin kauan, kuin Suomi myöntää hänen oleskeluluvalleen jatkoa. Reissattuaan jo vuosia paikasta toiseen hän haluaa asettua aloilleen.
 Haaveissa siintää oman ravintolan perustaminen jonakin päivänä. Ihan sama oikeastaan minne, Suomeen, Filippiineille tai jonnekin muualle.
 – Haluaisin pystyä sanomaan, että minä tein tuon, rakensin sen tyhjästä pelkällä kovalla työllä. Luulen, että siitä voisin olla ylpeä.
 "Ruuanlaitto on pääasiassa samanlaista Suomessa ja Filippiineillä. Poroa en tosin ollut ennen maistanut." Esa Huuhko/Yle
 Yerron on vaikea kuvitella elämää kovin kauas eteenpäin. Nyt hänestä on mukavaa asua ulkomailla, poikaa vain on ikävä. Talvikaan ei Tyynenmeren miestä haittaa.
 – Ostin nämä eilen kirpputorilta lähes ilmaiseksi, Yerro iloitsee ja näyttää lumilaudan siteitä.
 Hän oppi lumilautailemaan Yhdysvalloissa.
 Vanhana miehenä Yerro uskoo olevansa taas Filippiineillä. Hän haluaisi asua omassa talossa lähellä rantaa. Hän ei osaa enää nykyään uida kovin hyvin, mutta aina voisi kahlata veteen ja antaa Tyynenmeren huljutella vanhoja niveliä.
 Sitä ennen voi kuitenkin hyvin tahkota Suomessa vähän rahaa.
 _ Lähteet:  Työ- ja elinkeinoministeriön maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläisen taustahaastattelu, POEAn  tuoreet tilastot  filippiiniläisistä työntekijöistä ulkomailla, YK:n Kansainvälisen työorganisaation  raportti Decent Work Country Diagnostics 2017: Philippines , Maahanmuuttoviraston  tilastot _

Jaymar Yerro lähti töihin ulkomaille, kuten 10 miljoonaa muutakin filippiiniläistä – Nyt hän paikkaa kokkipulaa Mikkelissä ja rakastaa työtään


Summary: Euran valtuusto erotti epäsuosioon joutuneen perusturvalautakunnan yksimielisesti.

Euran kunnanvaltuusto erotti odotetusti kokouksessaan maanantaina luottamuksensa menettäneen perusturvalautakunnan.
 Ongelmat tulivat julkisuuteen kesän alussa Euran  valtuustoryhmien yhteisessä  aloitteessa.
 Euran kunnanhallituksen puheenjohtaja  Harri Lehtonen  ( sd. ) korosti  kriisin alkuvaiheessa  toimintakykyisen lautakunnan tärkeyttä, koska perusturva vie noin 60 prosenttia kunnan budjetista.
 Sisäistä eripuraa, kitkaa yhteistyössä
 Tämän jälkeen Euraan valittiin tilapäinen valiokunta  Pertti Suden  ( sd. ) johdolla selvittämään tulehtunutta tilannetta.
 Valiokunta päätyi esittämään lautakunnan erottamista.
 Valtuusto hyväksyi yksimielisesti erottamisen, jota valiokunta perusteli näin:
 "Perusturvalautakunta on menettänyt valtuuston luottamuksen johtuen lautakunnan sisäisistä konflikteista, lautakunnan johtamisongelmista sekä lautakunnan jäsenten ja viranhaltijoiden välisistä konflikteista ja lautakunnan jäsenten puuttumisesta operatiiviseen toimintaan lautakunnan jäsenelle epäsopivalla tavalla."
 Uudeksi puheenjohtajaksi Ari Reunanen
 Valtuusto valitsi heti uuden perusturvalautakunnan. Sen puheenjohtajaksi valittiin  Ari Reunanen  ( sd. ). Hän pyytää tämän vuoksi eroa sivistyslautakunnan johdosta.
 Suuri osa erotetun perusturvalautakunnan jäsenistä valittiin uuteen lautakuntaan.
 Varapuheenjohtajana jatkaa  Juha Kallio  (kesk.) sekä jäseninä  Kirsti Arvola  (sd.),  Terhi Salonen  (sd.),  Juhani Vihervuori  (kesk.) ja  Ari Saarenmaa  (kok.). Uusina jäseninä lautakuntaan valittiin  Timo Nurminen  (sd.),  Kaija Lammila  (kesk.) ja  Mia Hanhinen  (vas.).
 Erotetusta lautakunnasta jäivät ilman jatkopestiä lautakuntaa johtanut  Hannu Paavilainen  (sd. ) sekä jäsenet  Hannu Mattila  ( sd. ),  Maija Uusitalo  ( kesk. ) ja  Eija Kuusisto  ( vas. ).
 "Meitä on heitelty kuin heinäsäkkejä sontareessä"
 Erotetun lautakunnan jäsen Hannu Mattila  arvioi viime viikolla , että lautakunta joutui epäsuosioon muun muassa sen takia, että se puuttui muutamiin asioihin vanhustenhuollon puolella.
 – Esille on tullut asioita, joita virkamiehet eivät olisi halunneet esille päästää. Tästä tämä ristiriita on kenties syntynyt. Meitä lautakunnan aktiivijäseniä, jotka olemme kuntalaisten etuja ajaneet, on heitelty kuin heinäsäkkejä sontareessä, hän totesi.

Euran perusturvalautakunta sai potkut – suurin osa jäsenistä sai silti jatkopestin


Summary: Vika koski puheluita, tekstiviestejä ja mobiilidatan käyttöä. Oulussa mykistyi myös vanhusten turvapuhelimia.

Telian suomalaiset puhelinliittymät toimivat jälleen ulkomailla, kertoi Telia verkkosivuillaan illalla kello 23 jälkeen.
 Iltapäivällä alkanut vika koski mobiilidataa sekä puheluita ja tekstiviestejä ulkomailta Suomeen ja Suomesta ulkomaille. Ongelma koski Telian mukaan jopa kymmeniätuhansia asiakkaita.
 Kaleva-sanomalehti kertoi illalla, että  Telian vika mykisti myös noin 350 Oulun kaupungin  vanhusten turvapuhelinta. Vanhuksia kehotettiin soittamaan kiireellissä tapauksissa 112-numeroon.
 Kyseessä oli Telian mukaan kaksi erillistä vikaa, jotka ovat sattuneet samaan aikaan, kertoi Timo Saxén Telian viestinnästä illalla STT:lle.
 Ensinnäkin oli vika kansainvälisen liikenteen ohjaamiseen liittyvässä laitteessa Ruotsissa ja toisekseen kaapelivaurio Suomessa.

Telian puhelimet toimivat jälleen ulkomailla


Summary: Suomen opetushallitus pitää vaihtelevia kieli- ja kulttuuritaustoja rikastuttavina.

Viron opetusministeriö  valmistelee varhaiskasvatukseen uutta opetussuunnitelmaa,  jossa perheiden monikielisyys nähdään ongelmana lapsen kielen kehitykselle. Suunnitelma on pöyristyttänyt opetusalan ammattilaisia Virossa.
 Opetussuunnitelman työversio korostaa viron kielen ja virolaisuuden merkitystä päiväkodeissa. Lasten pitäisi opetussuunnitelman mukaan kuulla huoliteltua viron kieltä myös vapaa-ajallaan. Suunnitelma painottaa tyttöjen ja poikien välisiä eroja ja opettajien ohjaamia leikkejä.
 Suomessa monikielisyyteen ja eri kulttuureihin suhtaudutaan toisin. Opetushallituksen laatimien varhaiskasvatussuunnitelmien perusteiden mukaan  lasten vaihtelevat kieli- ja kulttuuritaustat rikastuttavat yhteisöä.
 Monista kielistä on hyötyä
 Monissa Helsingin päiväkodeissa monikielisyys on arkea. Esimerkiksi Kannelmäen Pelimannin ja Meri-Rastilan päiväkodeissa noin 60 prosentilla lapsista on erilainen kieli- ja kulttuuritausta.
 Pelimannin päiväkodin johtaja  Soile Oleanderin  mukaan monikulttuurisesta ympäristöstä on lapsille hyötyä, koska maailma on muuttumassa yhä moninaisemmaksi.
 – On hyvä oppia elämään monikielisessä ympäristöstä jo pienestä pitäen. Se on etuoikeus, Oleander sanoo.
 Monikulttuurisissa päiväkodeissa lapset tutustuvat toistensa kotitaustoihin. Esimerkiksi Meri-Rastilan päiväkodissa kaikki lapset viettävät itsenäisyyspäivää, joulua ja pääsiäistä mutta myös muiden kulttuurien juhlia.
 Äidinkieli ja suomi eivät ole ristiriidassa
 Osa lapsista puhuu päiväkotiin tullessaan hyvin suomea tai muita kotimaisia kieliä, osa ei juuri lainkaan. Suomen kieltä opetetaan Pelimannin ja Meri-Rastilan päiväkodeissa kuvakorttien, laulujen ja tarinoiden avulla.
 – Panostus suomen kieleen on tosi tärkeää, jotta lapset pärjäävät koulussa, sanoo varhaiskasvatuksen opettaja  Sari Ertama  Meri-Rastilan päiväkodista.
 Suomessa ei ajatella, että oman äidinkielen puhuminen ja suomen oppiminen olisivat ristiriidassa keskenään. Esimerkiksi Meri-Rastilan päiväkodissa lapset voivat puhua omaa kieltään vapaissa leikeissä, ja heille opetetaan esimerkiksi tervehdyksiä toistensa kielillä.
 – Opetuksessa ryhmät jaetaan niin, että samaa kieltä puhuvat ovat eri ryhmissä, varhaiskasvatuksen Ertama sanoo.
 Pelimannin päiväkodin Oleanderin mukaan osa vieraskielisistä vanhemmista ajattelee, että lapsille pitäisi puhua myös kotona suomea, vaikka kielitaito olisi heikkoa. Heitä kuitenkin kannustetaan käyttämään omaa äidinkieltä kotona. Äidinkieli turvaa yhteyden omaan kulttuuriin ja lähimmäisiin.
 – Äidinkieli on kaikki kaikessa. On oltava yksi vahva kieli, johon muiden kielten oppiminen pohjaa, Oleander sanoo.
 Lue myös:
 Tytöillä ja pojilla on erilaiset aivolohkot ja roolileikit ovat vaarallisia – Esitys uudeksi opetussuunnitelmaksi suututti koulutusalan ammattilaiset Virossa

Viron opetusministeriö pitää monikielisiä perheitä ongelmana, Suomen päiväkodeissa ollaan eri mieltä: "Se on etuoikeus"


Summary: Yleisradiossa työskennellyt Heikki "Hector" Harma tuli apuun, kun Urheiluruutuun tarvittiin uutta tunnusmusiikkia.

80-luvun Urheiluruudun tiukkakomppinen jumputus on monelle se kaikkein tunnistettavin tunnusmusiikki. Sittemmin tunnus on vaihtunut jo useaan otteeseen. Muusikko  Heikki "Hector" Harma  muisteli Puoli seitsemän -ohjelmassa, miten kappale valikoitui tunnussävelmäksi.
 – Olin silloin Ylellä tv:n puolella duunissa ja urheilutoimituksesta selostaja  Pentti Salmi  soitti ja kyseli, voisinko etsiä heille jostain jonkun instrumentaalikappaleen, joka sopisi Urheiluruutuun, kun heillä ei ollut toimituksen budjetissa fyrkkaa tilata sävellystyötä.
 Vastikään oli ilmestynyt Leevi and The Leavingsien uusi albumi  Suuteleminen kielletty .
 – Kuuntelin sitä läpi, ja yhtäkkiä tajusin, että siinähän on disco-instrumentaalikappale  Tuhannen markan seteli . Soitin Penalle, että tule hakemaan, se on tämä, Hector kertoo.
 – Siitä  Gösta  (Sundqvist) sai aika hyvät fyrkat, se soi monta vuotta Urheiluruudussa, Hector jatkaa.
 Kuuntele Urheiluruudun tunnusmusiikkeja eri vuosilta
 Mestarit-kokoonpano sai alkunsa Vuokatin Katinkullassa
 Hector muisteli Puoli seitsemän -ohjelmassa myös 20 vuoden takaista Mestarit-kiertuetta, jossa esiintyivät hänen lisäksi  Pave Maijanen ,  Pepe Willberg  ja  Kirka . Kiertue huipentui Olympiastadionille 5. elokuuta vuonna 1999.
 Mestarit-kokoonpano syntyi erinäisten Vuokatin Katinkullassa järjestettyjen  Back to The Sixties  -keikkojen jälkeen.
 –Me vedettiin siellä melkein niin kuin folk-triona. Kiril soitti haitaria, Pave bassoa ja minä skebaa. Tehtiin siellä monta keikkaa ja todettiin, että tämähän on aika nastaa.
 Vuokatin keikkoja hoidellut  Antero "Ande" Päiväläinen  keksi viedä ideaa pidemmälle.
 – Hän sitten sanoi, että teitä täytyy kyllä olla neljä, koska Beatlesejakin on neljä.
 Sitten otettiin yhteys Pepe Willbergiin ja Mestarit-kokoonpanon ensimmäinen keikka nähtiin Hartwall-areenan avajaisissa.
 – Ja siitä se sitten räjähti, Hector kuittaa.
 Mestareiden suosiota kuvastaa myös hyvin se, että kun miehet olivat vieraana television Bumtsibum -ohjelmassa, katsojia lähetyksellä oli 1,7 miljoonaa.
 Bumtsibumista jäi myös elämään hokema, johon Hector törmäsi sittemmin vähän kaikkialla.
 Katso koko Hectorin haastattelu:

Hectorilla oli sormensa pelissä kun Urheiluruutu sai legendaarisen tunnusmusiikkinsa


Summary: Argentiinan presidentin puolison nimi meni sekaisin uutisissa.

Kerroimme tänään 28.10.2019 kello 20.30 tv-uutisissa virheellisesti, että Argentiinan tulevan presidentin  Alberto Fernándezin  puoliso olisi maan entinen presidentti  Cristina Fernández de Kirchner .
 Tuleva presidentti on eronnut ja hänen nykyinen kumppaninsa on  Fabiola Yáñez.
 Rouva Cristina Fernández de Kirchner oli Argentiinan presidentti vuosina 2007-2015. Nyt vaalien jälkeen hänestä tulee Alberto Fernándezin varapresidentti.
 Cristina Fernández de Kirchner on maan entisen presidentin  Néstor Kirchnerin  puoliso.

Oikaisu: Argentiinan presidentin puolison nimestä


Summary: Mellakoihin pitäisi löytää ratkaisu tilanteeseen muutaman päivän sisällä.

Libanonin keskuspankin pääjohtaja  Riad Salameh  sanoi maanantaina  uutiskanava CNN:n  haastattelussa, että ratkaisu maata riivaaviin mellakoihin on löydettävä muutaman päivän sisällä.
 Jos näin ei tapahdu, voi tämä johtaa maan talouden romahtamiseen tulevaisuudessa.
 – En tarkoita tällä sitä, että talouden romahtaminen tapahtuisi lähipäivinä. Tarkoitan sitä, että lähipäivinä on löydettävä ratkaisu mellakoihin, jotta luottamus Libanonin talouteen on palautettava, jotta tulevaisuudessa vältetään maan talouden romahtaminen, Salameh sanoi.
 Libanon on yksi maailman velkaisimpia maita suhteessa bruttokansantuotteeseen.
 Mellakat ovat jatkuneet jo lähes kaksi viikkoa ja ne ovat halvaannuttaneet maan. Koulut ja jotkin yritykset ovat sulkeneet ovensa. Pankit ovat kiinni jo yhdeksättä arkipäivää.
 Libanon on yksi maailman velkaisimpia maita suhteessa bruttokansantuotteeseen.
 Mellakoijat tekivät maanantain uusia tiesulkuja tärkeille liikenneväylille painostaakseen hallitusta suostumaan vaatimuksiinsa. Yksi vaatimus on, että hallituksen pitäisi erota.
 Protestoijat syyttävät valtaeliittiä korruptoituneeksi.
 Aiheesta lisää:
 Libanonin hallituspuolueet hyväksyivät pääministerin reformipaketin kriisin keskellä
 Libanonilaiset yhdistivät voimansa poliitikkoja vastaan: "Kansa haluaa kaataa hallituksen!" – Reuters: Hallitus puolittaa eliitin palkat

Libanonissa keskuspankin johtaja varoittaa maan talouden romahtavan


Summary: MV-lehden perustaja kiistää syytteet ja väittää, ettei tarkoituksena ollut Jessikka Aron maalitus.

Hovioikeudessa ensimmäistä kertaa kuultu  Ilja Janitskin  kertoi muistavansa kehnosti asioita ajalta, jolloin MV-julkaisu oli vielä Janitskinin omistuksessa.
 Kun syyttäjä kysyi Janitskinin selitystä vuosien takaiselle kirjoitukselle, jossa tämä sanoo  kostavansa Ylen toimittajalle   Jessikka Arolle  aina kuolemaan asti, kieltäytyi Janitskin kommentoimasta. Kirjoituksessa todetaan syyttäjän mukaan:  "Miksi minä kostan sen hänelle? Kostan hänelle siksi, että Jessikka teki minusta jonkun Venäjä-trollin. "
 – Mistä tässä kirjoituksessa kuvaillussa kostossa oli kyse? Miksi Jessikka Aron jahdin piti kestää hänen koko loppuelämänsä?
 – En kommentoi, totesi Janitskin ykskantaan.
 Kiistää päätoimittajan vastuun
 Helsingin käräjäoikeuden aiemman tuomion mukaan MV-lehti ja Über Uutiset oli valjastettu asiattoman ja useiden henkilöiden kunniaa loukkaavan keskustelun julkaisupaikaksi. Janitskin oli käräjäoikeuden mukaan vastuussa julkaisujen toiminnassa tehdyistä rikoksista.
 Hovioikeudessa Janitskin koetti heittää päätoimittajan vastuuta niskastaan.
 – En ollut päätoimittaja. Se oli suomalaisten medioitten keksimä pilkkaava nimitys. En ollut vastaava. Eikä sitä ollut kukaan muu.
 MV:n taannoinen nokkamies myönsi kuitenkin perustaneensa MV- ja Über-julkaisut.
 Julkaisun toimittajia hän sanoo olleen nimimerkkien taustalla useampia. Janitskin väitti, että lähes kuka tahansa pääsi kirjoittamaan MV-lehden palstoille.
 – Kirjoittajia tunki lehteen ovista ja ikkunoista. Kukaan kirjoittajista ei ollut työsuhteessa.
 Poliittisesti eri linjoilla olo johti "lähempään tarkasteluun"
 Yksi MV-kunnianloukkausjutun asianomistajista eli taannoinen sosialidemokraattisen opiskelijajärjestön puheenjohtaja  Hanna Huumonen  oli aikoinaan masinoimassa kampanjaa, joka lopulta tyrehdytti MV:n mainosrahat.
 Rahahanojen sulkemisen vuoksi Huumonen oli Janitskinin mukaan syytä "ottaa lähempään tarkasteluun".
 – Oli syytä tarkastella, mitkä hänen motiivinsa olivat. Hän edusti täysin vastakkaisia mielipiteitä. Olimme poliittisesti eri kannoilla, kertoi Janitskin oikeudessa.
 Myös toisen MV-julkaisun lokakampanjan kohteeksi joutuneen eli Jessikka Aron toimintaa Janitskin kertoi "tarkastellun hiukan lähemmin".
 – Ei ollut tarkoitus maalittaa Aroa. Ei ollut mitään suunniteltua.
 Janitskin ei muistanut oikeudessa, oliko hän saanut Jessikka Aron vanhan, MV-lehdessä häpäisytarkoituksessa julkaistun tuomion jutun toiselta syytetyltä,  Johan Bäckmanilta .
 Lisäksi Janitskin kiisti oikeudessa esimerkiksi tekijänoikeusrikokset. MV-julkaisussa on käytetty luvatta muiden medioiden tekstejä ja kuvia.
 – Luulin, että lähdemerkintä riittää lainauskäytäntöön.
 Janitskin ei halunnut kommentoida asioita oikeussalin ulkopuolella.
 Helsingin käräjäoikeus on antanut aiemmin asiassa tuomion lokakuussa 2018. Ilja Janitskin tuomittiin tuolloin vuoden ja 10 kuukauden ehdottomaan vankeuteen 16 eri rikoksesta.
 Hovioikeuskäsittelyssä on jäljellä loppulausunnot.
 Lue lisää:
 MV-oikeudenkäynti: Bäckman kiisti valtaosan syytteistä, Janitskin ei ehtinyt ääneen lainkaan
 Hovioikeus pui MV-kirjoittelua: “Koko elämän kestävä kosto” vaiko vain “pikaistuksissa kirjoittelua”?
 Janitskin ei tullut hovioikeuteen – vaatii MV-jutussa saamansa vankeustuomion kumoamista
 Ilja Janitskinille ehdoton vuoden ja 10 kuukauden vankeustuomio MV-jutussa – syyttäjä tyytyväinen poikkeuksellisen ankaraan rangaistukseen

MV-lehden Ilja Janitskinin useista kirjoituksistaan: En muista, en kommentoi


Summary: Moniin voimistelupukuihin uppoaa runsaasti materiaaleja ja muovikoristeita. Tekstiilihävikkiä pyritään vähentämään kierrättämällä, mutta voimistelumaailmassa se ei ole aina niin yksinkertaista.

Iitun Tilkun ompelimon oveen Kotkassa on teipattu lappu. Siinä lukee, ettei ompelimo ota vastaan uusia töitä enää loppuvuonna.
 Oven lasin läpi näkee, kuinka sisällä hehkuu rivissä kirkkaanvioletteja voimistelupukuja sinisin ja kultaisin yksityiskohdin. Värimaailma tuo mieleen lampun hengen, ja juuri Aladdin-sadusta puvut ovatkin inspiraationsa saaneet.
 Ne ovat viittä vaille valmiita Kotkan Kirin Developpe-voimistelujoukkueen esityspuvuiksi. Iitun Tilkun omistajan  Iina-Leena Kirin  voimistelupuku-urakka ei silti ole lainkaan ohi.
 Yhden voimistelupuvun tekoon kuluu yhdestä kolmeen työpäivää. Tiina Karppi / Yle
 Iina-Leena Kiri lupasi kesällä Kotkan Kirin voimisteluseuralle viiden joukkueen voimistelupuvut marraskuulle. Yhdessä joukkueessa on keskimäärin 10 voimistelijaa.
 – Kollegani lupasi tehdä korjaustyöt, mutta hän saikin töitä Lappeenrannasta ja muutti sinne. Minulle jäivät siten pukujen lisäksi myös kaikki muut työt, joten niitä riittää niin paljon kuin vain kerkeän tehdä, nauraa Kiri.
 Tästä kiireestä kielii myös lappu ovessa: Kirin on lyhyessä ajassa tehtävä vielä parikymmentä pukua. Koska yhden puvun tekoon uppoaa yhdestä jopa kolmeen päivää, hän on painanut viime aikoina pitkää päivää.
 – Jotkut päivät ovat venyneet aamukuudesta jopa iltayhdeksään saakka, viikonloppuisinkin. Intohimoa ompelua kohtaan täytyy olla, jotta jaksaa.
 Voimistelupukujen suunnittelussa voi käyttää luovaa otetta, mistä Iina-Leena Kiri nauttii. Tiina Karppi / Yle
 Satoja mittatilauspukuja
 Kotkassa asiakkaat tuntevat Iina-Leena Kirin “Iituna ompelimosta”. Hän valmistui pukineiden valmistajaksi 30 vuotta sitten ja yrittäjyyttä hänellä on takanaan 13 vuotta. Ensimmäiset voimistelupukukyselyt hän sai kahdeksan vuotta sitten.
 – Joukkueet halusivat teetättää puvut paikallisesti, mutta Kotkassa ei ollut tekijöitä. Nyt olen tehnyt urallani noin 400 pukua. Suosikkini ovat kenties Mimosa-joukkueelle viime vuonna tekemäni viidakkoteemaiset puvut.
 Iina-Leena Kirillä on ollut ompelimossaan ajan mittaan kolme eri kollegaa. Hän on kuitenkin aina tehnyt voimistelupuvut yksin, sillä kollegat eivät ole innostuneet pienestä näpertämistä samalla lailla kuin Kiri.
 Pukujen teko on pitkä prosessi, sillä jokainen tyttö mitataan erikseen. Heillä saattaa olla kymmeniä senttejä pituuseroa, mutta silti pukujen on näytettävä samalta.
 Iina-Leena Kirillä on tehtävänä vielä parikymmentä pukua tänä vuonna. Keväällä urakka alkaa jälleen, kun joukkueet tarvitsevat uusia esityspukuja. Tiina Karppi / Yle
 Puvut välittävät tunnelmaa – ja siksi vaihtuvat tiuhaan
 Voimistelun kilpailutoimintaan kuuluu useita eri lajeja. Osassa niistä, kuten telinevoimistelussa, käytössä ovat seurapuvut. Niitä myydään usein eteenpäin kun puku jää liian pieneksi, joten sama puku voi kiertää käytössä vuosia.
 Kuitenkin esimerkiksi rytmisessä voimistelussa ja joukkuevoimistelussa puvut ovat yksityiskohtaisempia, kuten Iina-Leena Kirin tekemät puvut. Ne saattavat olla voimistelijan käytössä vain yhden kauden.
 – Kannustamme etenkin lasten joukkueita käyttämään pukuja kauemmin, sillä jatkuva pukujen vaihtaminen ei ole järkevää eikä kestävän kehityksen mukaista, sanoo Suomen Voimisteluliiton voimistelutoimen johtaja  Susanna Porola .
 Pukujen tiuha vaihtaminen johtuu siitä, että usein voimistelupuvut liittyvät johonkin teemaan tai tunteeseen, jota esityksellä tahdotaan välittää – esimerkkinä tästä toimivat juuri Aladdin-tyyliset puvut.
 Kun esityskorografia vaihtuu, myös pukujen on usein vaihduttava.
 Valmiissa voimistelupuvuissa kimaltelee jopa tuhansia strasseja. Tiina Karppi / Yle
 Kierrätystä ja tuunausta
 Ajan ja vaivan lisäksi pukuihin uppoaa runsaasti materiaaleja ja tuhansia koristeita, kuten muovisia strasseja.
 – Uskon, että kestävän kehityksen trendi tulee nousemaan yhä tärkeämmäksi pukuja suunnitellessa. Kannustamme niiden tuunaamiseen, jolloin esimerkiksi pitkät lahkeet leikkaamalla lyhyiksi puvusta saadaan erilaisen näköinen ja se voidaan käyttää uudelleen, kertoo Susanna Porola Suomen Voimisteluliitosta.
 Yksittäiset voimistelijat ja joukkueet voivat myydä pukujaan eteenpäin, kun eivät niitä enää tarvitse.
 – Tätä näkee tällä hetkellä ilahduttavan paljon. Haasteen tuo kuitenkin se, että joukkueiden pukuja myytäessä niin voimistelijoiden mittojen kuin lukumääränkin tulisi käydä yksiin, Porola sanoo.
 Osa voimistelijoista haluaa mieluummin säilyttää pukunsa.
 – Niihin liittyy usein rakkaita muistoja.
 Voimistelijatytöt ovat Iina-Leena Kirin mukaan ihania asiakkaita. Kun he tulevat sovittamaan pukuja, ompelimo täyttyy naurusta.
 – Palkitsevinta on nähdä valmiit, kimmeltävät puvut heidän yllään näytöslavalla.
 Voimistelupuvut eivät suinkaan ole ainoita töitä, jotka pitävät Kirin kiireisenä.  Pikamuotia ja vaatteiden kertakäyttökulttuuria on arvosteltu  paljon viime aikoina, sillä  tekstiilijätteen kierrätys  on iso ongelma.
 On myös olemassa myös toinen ääripää – he, jotka korjauttavat vanhoja vaatteitaan niin pitkään kuin se on mahdollista.
 Ompeleminen on ollut Iina-Leena Kirin intohimo jo nuoresta iästä lähtien. Hän haaveilee pääsevänsä vielä tekemään vaatteita teatterilavoille. Tiina Karppi / Yle
 Korjauttamista uuden ostamisen sijaan
 Valtaosa Iina-Leena Kirin töistä on korjausompelua. Se on hyvä tapa pidentää tekstiilien käyttöikää, ja etenkin vanhoja ja rakkaita vaatteita korjautetaan paljon.
 – Joku saattaa tuoda ompelimooni 20 vuotta vanhan villakangastakin, josta teen täysin uuden takin. Kankaat olivat ennen laadukkaampia ja niistä sai parempia tuotteita. Kun nyt ostaa villakangastakin kaupasta, se on parin vuoden päästä entinen.
 Ompelija ja Suomen Käsityöyrittäjät ry:n hallituksen jäsen  Riitta Kuusisto  on huomannut saman ilmiön.
 – Asiakkainani on käynyt muun muassa nuoria miehiä, jotka ovat halunneet laittaa isoisän vanhan nahkatakin vuorin kuntoon, vaikka se olisikin hintavaa. Pitkään kestänyttä vaatetta kunnioitetaan, hän sanoo.
 Etenkin pikkujoulu- sekä kesäsesongin ovat kiireistä aikaa ompelimoissa. Tiina Karppi / Yle
 Riitta Kuusisto on myös havainnut, että uusia ja halpojakin vaatteita halutaan nykyään korjauttaa.
 – Äskettäin vaihdoin asiakkaan takkiin vetoketjun, mikä maksoi 50 euroa. Samanlaisen takin olisi varmasti saanut sillä hinnalla uutenakin. Nykyään moni kuitenkin ajattelee, että miksi vanha pitäisi heittää pois, jos sen voi korjauttaa.
 Ompelimoissa riittää myös muita töitä on laidasta laitaan: tuolien päällysten, vanhojentanssipukujen ja miesten housujen tekoa.
 – Kummallisiakin tilauksia on tullut, kuten kynsienleikkuukasseja koirille. Pari viikkoa sitten puolestaan tein teepannulle myssyn, virnistää Iina-Leena Kiri.
 Ompelimo Iitun Tilkussa omistaja Iina-Leena Kirillä on kädet täynnä koko loppuvuodeksi. Tiina Karppi / Yle
 Ompelimoiden yksi ruuhkaisimista ajoista on lähestyvä joulusesonki. Toinen kysyntäpiikki ilmenee juhannuksen tienoilla, hää- ja rippijuhlakauden aikoihin. Sitä ennen Iina-Leena Kirillä on tiedossa uusien voimistelupukujen ompelua kevään näytöksiä varten.
 Ommellessa ehtii myös unelmoida. Iina-Leena Kiri toivoo, että voisi tehdä vielä enemmän uniikkeja vaatteita alusta asti.
 – Haaveenani on aina ollut päästä töihin teatteriin, missä voisin päästää luovuuteni valloilleen. Minulla on vielä 20 vuotta työikää jäljellä joten saa nähdä jaksanko istua täällä vai lähdenkö maailmalle.

Ompelija urakoi 400 voimistelupukua, jotka koristavat kantajiaan vain hetken – kysyimme lajiliitolta, miksi voimistelussa vallitsee kertakäyttökulttuuri


Summary: Muutaman vuoden päästä valmistuvaan alikulkutunneliin saatetaan sittenkin ajaa suoraa, ei spiraalin muotoista ramppia pitkin.

Helsingin päärautatieaseman polkupyöräkaaosta suitsiakseen kaupunki on muuttanut suunnitelmiaan pyöräparkin koosta.
 Jos uuudet suunnitelmat toteutuvat, päärautatieaseman alittavan pyörätunnelin yhteyteen rakennetaan lähes tuhannen pyörän pysäköintitila. Aiemmin parkkitalaa suunniteltiin parilla sadalle pyörälle.
 Nyt suunnittelijat ehdottavat, että Kansalaistorilta Kaisaniemeen johtavaan alikulkutunneliin rakennettaisiin pyörille samantien tilavampi pysäköintitila.
 Katettu ja turvallinen pyöräpysäköinti on sitä, mitä ihmiset kaipaavat.   Helsingin liikenneinsinööri Teppo Pasanen
 Kaupungin liikenneinsinööri Teppo Pasanen perustelee pyöräparkin laajennusta tulevaisuuden kysynnällä.
 – Radan alle kun rakennetaan, se ei ole kovin helppoa, ja kustannukset ovat korkeat. Kun kerran tehdään, on järkevää yrittää saada sen verran paikkoja, että ne riittävät myös tulevaisuudessa. Sijainti on hyvä, koska siitä on kaikkiin joukkoliikennevälineisiin lyhyt matka.
 Pasasen mukaan maan pinnalle lisätyt pyörätelineet täyttyvät tihenevään tahtiin.
 – Etenkin katettu ja turvallinen pyöräpysäköinti on sitä, mitä ihmiset kaipaavat. Ulkomailla on paljon hyviä esimerkkejä, ja miksei tämä Triplan uusi pyöräpysäköintihallikin toimi esimerkkinä, Pasanen sanoo.
 Pysäköintihalli sijoittuisi ratojen alle uuden alikulkutunnelin keskivaiheille.
 Triplassa on upouusi pyöräparkki. Henrietta Hassinen / Yle
 Aseman ympäristöön tarvittaisiin jopa 4000 fillariparkkia
 Rautatieaseman polkupyöräparkin maksaisi Helsingin kaupungin liikennelaitos HKL, koska sen kontolla on liityntäpysäköinnistä huolehtiminen.
 Toimitusjohtaja Ville Lehmuskoski uskoo, että poliittisista päättäjistä koostuva HKL:n johtoryhmä hyväksyy marraskuun kokouksessaan pyöräparkin laajentamisesityksen.
 Lehmuskosken mukaan Rautatieaseman ympäristössä tarvittaisiin pitkällä tähtäimellä arvioituna jopa neljätuhatta parkkipaikkaa polkupyörille.
 – Me pystymme tällä pyöräpysäköintilaitoksella tuottamaan tuhat pysäköintipaikkaa, mikä on aika hyvin, Lehmuskoski perustelee pyöräparkin tarvetta.
 Hän arvioi tuhannen pyörän parkin kustannuksiksi noin 4,5 miljoonaa euroa.
 – Ilmaista se ei ole, mutta suhteessa hyötyihin tuo kustannus on kohtuullinen ja tarkoituksenmukainen.
 Vaikka HKL pyrkii pyöräparkilla houkuttelemaan lisää käyttäjiä julkisiin kulkuvälineisiin, pyöräparkkia saisivat käyttää kaikki pyöräilijät eli myös ne, jotka eivät jatka matkaansa junalla tai muilla julkisilla kulkuvälineillä.
 – Pysäköinnin lisäksi sinne tulee todennäköisesti myös huoltamo- ja korjaamopalveluita pyöräilijöille. Jos on jotain säädettävää pyörässä, sen voi päivän aikana säätää siellä.
 Sittenkin suora ramppi spiraalin sijaan?
 Helsingin päärautatieaseman alittavan pyörätunnelin läntinen Kansalaistorin puoleinen sisäänkäynti aiotaan toteuttaa sittenkin suorana eikä spiraalin muotoisena, kuten aiemmin kaavailtiin.
 Projektijohtaja Olli-Pekka Aalto Helsingin kaupungilta kertoo, että suunnittelijat totesivat suoran rampin toimivammaksi ja turvallisemmaksi.
 – Kierrerampin toiminnallisuudessa oli alun alkaen paljon epävarmuutta. Kun mennään spiraalia pitkin, näkyvyys on heikompi.
 Mallia toteutukseen käytiin hakemassa Espoosta.
 – Kävimme Espoossa katsomassa ratkaisua, jossa on sekä kierreramppi että suora ramppi ja pyöräilimme sitä edestakaisin. Päädyimme siihen, että suora ramppi on parempi pyöräillä. Siinä näkee mihin menee, ja näkee myös vastaantulijat.
 Noin 23 miljoonaa euroa maksavan alikulkutunnelin luonnokset tulevat nähtäville ja kommentoitaviksi parin viikon päästä.
 Päärautatieaseman alittavan tunnelin rakentaminen käynnistynee projektinjohtaja Aallon arvion mukaan vajaan vuoden päästä.
 Lue lisää:
 Helsingin valtuusto hyväksyi rautatieaseman ali kulkevan tunnelin – yhdistää itä- ja länsipuolen pyöräliikenteen
 Rautatieaseman alle tulossa fillaritunneli – tunneli päihittämässä siltavaihtoehdon Kaisaniemen ja Kansalaistorin välisen kevyen liikenteen väyläksi
 Pyöräilysilta Kaisaniemestä Kansalaistorille tulisi 16 miljoonaa euroa halvemmaksi kuin tunneli – päättäjät saavat eteensä uuden siltaehdotuksen

Rautatieaseman alle pyöräparkki jopa tuhannelle fillarille – kaupunki yrittää hillitä polkypyöräkaaosta asemalla


Summary: Aasian ja Tyynenmeren maiden talousjärjestön APECin kokousta ja YK:n ilmastokokousta ei uskalleta nyt järjestää.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Chilessä joukkoliikenteen lippujen hinnan korottamisesta syttyneet mellakat ovat saaneet maan perumaan kaksi tulevaa suurkokousta. Sekä marraskuussa pidettäväksi aiottu Aasian ja Tyynenmeren maiden talousjärjestön Apecin kokous että  joulukuuksi suunniteltu YK:n ilmastokokous  jäävät pitämättä.
 Chilen pääkaupungissa Santiagossa on poltettu useita metroasemia ja paikoin on esiintynyt ryöstelyä. Poliisi on ottanut yhteen protestoijien kanssa, ja noin 20 ihmistä on kuollut.
 Pari viikkoa jatkuneiden levottomuuksien taustalla on laaja tyytymättömyys Chilen korkeisiin elinkustannuksiin ja taloudelliseen epätasa-arvoon. Mielenosoittajat ovat vaatineet parannuksia palkkoihin, terveydenhuoltoon ja koulutukseen.
 Kyllästyminen taloudelliseen epätasa-arvoon ja korkeisiin elinkustannuksiin on synnyttänyt osin rajuiksi yltyneitä mielenosoituksia. Kuvan mielenosoittajat ottivat yhteen poliisin kanssa Santiagossa 23.10. Fernando Bizerra jr / EPA
 Kokousten perumisesta ilmoitti presidentti  Sebastián Piñera , joka on tuloksetta yrittänyt rauhoittaa väkivaltaisiksi yltyneitä mielenosoituksia muun muassa luopumalla hintojen korottamisesta ja lupaamalla parantaa eläkkeitä.
 Peruttuun Apec-kokoukseen odotettiin Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  ja Kiinan presidenttiä  Xi Jinpingiä . Trump sanoi aiemmin lokakuussa saattavansa allekirjoittaa kokouksen yhteydessä kauppasopimuksen Xin kanssa.
 Presidentti Piñeran päätös kokousten perumisesta oli hyvin vaikea.
 Lisää aiheesta:
 Chilessä poikkeustila kumottiin – mielenosoitukset jatkuneet
 Chilen presidentti ilmoitti erottavansa maansa hallituksen – 20 kuollut mellakoissa
 Katso video satojen tuhansien marssista Santiagossa – Pormestari: “Koko Chile marssii täällä”
 Miksi Chilessä on puhjennut rajuja mielenosoituksia? Tässä 100 ja 400 sanan vastaukset

Rajut mielenosoitukset ajoivat Chilen perumaan suuret kokoukset


Summary: Nokia ei pärjännyt kilpailussa Applen iPhoneja tai Googlen Android-ekosysteemiä vastaan.  Tällä kertaa vastassa ovat Ericsson ja Huawei, kirjoittaa taloustoimittaja Juha-Matti Mäntylä.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Nokian osake koki viime viikolla melkoisen selkäsaunan. Tulospäivänä yhtiön arvo laski lähes neljänneksen – ja alamäki jatkui myös sen jälkeen.
 Pudotus näyttää tasaantuneen vasta tänään, osake on tätä kirjoitettaessa 1,7 prosentin nousussa.
 Yleiskuva on kuitenkin synkkä. Viidennen sukupolven kännykkäverkkojen kauppa on käynnistymässä, mutta Nokia on myöhässä. Helsingin Sanomat kertoo, että Nokia korjaa tilannetta mm.  palkkaamalla väkeä Suomeen .
 Nokian ongelmat ovat löytyneet niin järjestelmäpiireistä kuin huonosta johtamisestakin. Moni on kuulevinaan kaikuja menneestä.
 – Nokian mobiilipuolen uuden sukupolven tuotteet ovat jäljessä kilpailijoita, kassa heikkenee, luottoluokitukset laskevat ja kurssi syöksyy. Ihan kuin tässä oltaisiin oltu joskus aiemminkin, totesi Inderesin analyytikko  Mikael Rautanen  Twitterissä eilen.
 “Aiemminkin” tarkoittaa Nokian kännykkäliiketoiminnan kohtaloa.
 Nokia ei pärjännyt kilpailussa Applen iPhoneja tai Googlen Android-ekosysteemiä vastaan. Lopulta Lumia-kännykät myytiin Microsoftille.
 Tällä kertaa vastassa ovat ruotsalainen Ericsson ja kiinalainen Huawei. Jos Nokian markkina-arvo laskee, yrityskauppahuhut alkavat pian kierrellä yhtiön ympärillä.
 Inderesin Rautasen mukaan Nokian IP-reitittimet, optisten verkkojen liiketoiminta ja patenttisalkku ovat erillisinä arvokkaampia kuin Nokian nykykurssi. Tuossa laskelmassa kännykkäverkoilla ei olisi siis arvoa ollenkaan.
 Näillä luvuilla Nokia saattaisi olla kiinnostava ostokohde, mutta kuka olisi ostaja?
 Samsung, Cisco tai joku muu
 Nokian päätyminen ulkomaiseen omistukseen olisi suomalaisittain surkea asia. Ei ole kuitenkaan vaikea kuvitella, että Nokiasta oltaisiin kiinnostuneita.
 Jos korealainen Samsung ostaisi Nokian, se nousisi kännykkäverkoissa isojen joukkoon. Maailman suurimpana älypuhelinvalmistajana Samsung hyötyisi myös Nokian patenttisalkusta.
 Toisaalta Atlantin toisella puolen on verkkojätti Cisco Systems. Se yritti viritellä yhteistyötä Ericssonin kanssa, mutta neljä vuotta sitten julistettu kumppanuus ei ole tuottanut merkittäviä tuloksia.
 Yhdysvallat on maailman johtava teknologian kehittäjä, mutta kännykkäverkkojen kehittäjät ovat maasta kadonneet. Tätä on päivitelty etenkin  Huawei-uutisoinnin yhteydessä .
 Ainakin yhdysvaltain viranomaiset ja poliittinen johto toivoisivat kovasti, että tilanne muuttuisi.
 Ericsson ei ainakaan ole kaupan
 Jos joku haluaa ostaa perinteisen mobiiliverkkoyhtiön, katseet kääntyvät nyt Nokiaan. Muut suuret eivät käytännössä ole kaupan.
 Huawei on yhtiön omien sanojen mukaan “työntekijöidensä omistama”, ja Ericssonin osakkeiden äänivallasta noin 60 prosenttia on Ruotsissa.
 Nokia sitä vastoin on noin 80 prosenttisesti ulkomaisten omistajien komennossa. Perinteisesti Nokian suuria omistajia ovat olleet juuri yhdysvaltalaiset instituutiot.
 Nokia on yhdysvaltalaisille läheinen myös siinä mielessä, että Nokia työllistää Pohjois-Amerikassa noin 14 000 työntekijää. Alcatel-Lucentin oston myötä yhtiöllä on paljon yhdysvaltalaisia asiakkaita ja esimerkiksi maineikas Bell Labs -tutkimuskeskus.
 Operaattorit pitävät peukkuja
 Jokainen operaattori toivoo tällä hetkellä Nokialle hyvää. Jos Nokia katoaisi, jäljelle jäisi vain kaksi kauppiasta – ja hintakilpailu hiipuisi.
 Erityisen vaikea tilanne olisi Yhdysvaltojen ja Australian kaltaisissa maissa, joista Huawei on suljettu pois 5g-markkinoilta.
 Operaattorit tarvitsevat kolmatta yhtiötä mukaan kilpailuun. Tämä asetelma antaa luottamusta Nokian verkkojen tulevaisuuteen.
 Mutta entä jos edessä onkin suuri murros?
 Vuosikymmenten ajan kännykkäverkot on rakennettu tukiasemilla ja verkkolaitteilla, joita on toimittanut rajattu joukko Nokian, Ericssonin, Huawein, ZTE:n ja Samsungin kaltaisia yhtiöitä.
 Nyt käynnissä on useita hankkeita, joissa erikoisteknologia pyritään "virtualisoimaan" ja korvaamaan yleiskäyttöisillä verkkolaitteilla ja ohjelmistoilla.
 Japanilainen verkkokauppajätti Rakuten on parhaillaan käynnistelemässä tällaista kännykkäverkkoa ja brittioperaattori Vodafonekin kertoi juuri käynnistävänsä testit Britanniassa. Tällä alueella aktiivisia ovat olleet Ciscon ja Facebookin kaltaiset teknologiayhtiöt, jotka perinteisesti eivät ole olleet kännykkäverkkojen kauppiaita.
 Toistaako historia itseään?
 Optimistien mukaan avoimilla arkkitehtuureilla kännykkäverkkojen rakentaminen  tulee selvästi halvemmaksi . Epäilijöiden mukaan teknologia ei ole valmis vielä pitkään aikaan.
 Kiinnostavaa on, että Nokia on ollut mukana alan kehittäjien yhteenliittymissä – siitä huolimatta, että hanke näyttää olevan suunnattu sen etuja vastaan.  Nokia on myös mukana  Rakutenin verkoissa Japanissa.
 Ericsson on suhtautunut näihin “virtualisoituihin” verkkoihin Nokiaa skeptisemmin. Se liittyi O-Ran -allianssiin vasta tämän vuoden helmikuussa.
 Huawei ei ole hankkeissa virallisesti mukana.
 Applen iPhoneen ja Golglen Androidiin Nokia suhtautui aikanaan ylimielisesti. Tulos on suomalaista taloushistoriaa kauheimmillaan.
 Optimisti saattaisi tulkita, että tällä kertaa yhtiö on paremmin hereillä suurten disruptioiden varalta.
 Lue myös:
 Analyysi: Nokia ansaitsi selkäsaunan
 Nokian osakkeen alamäki jatkuu Helsingin pörssissä
 Synkkiä näkymiä esittänyt Nokia valtava pettymys sijoittajille – osake rajussa syöksyssä

Analyysi: Nokian epäonnistumisten haamut nousevat pintaan – jos kurssi ei käänny, edessä voi olla yhtiön myynti


Summary: Yhteistoimintaneuvottelujen piirissä on noin 250 työntekijää.

Keskinäinen vakuutusyhtiö Pohjantähti aloittaa yhteistoimintaneuvottelut. Ensi viikon maanantaina alkavat yt-neuvottelut koskevat noin 250:tä työntekijää.
 Neuvotteluiden piirissä ovat henkilö- ja yritysasiakasliiketoimintayksikön sekä vakuutus- ja korvauspalveluiden työntekijät. Pohjantähden alustavan arvion mukaan merkittäviä muutoksia kohdistuu noin 110 työntekijään. Uusia tai muuttuneita työtehtäviä arvioidaan syntyvän 55–65.
 Yhtiö kertoo tiedotteessaan suunnittelevansa toiminnan uudelleenorganisointia asiakkaiden muuttuneita tarpeita paremmin vastaavaksi. Toteutuessaan uudistaminen toisi muutoksia muun muassa organisaatiorakenteisiin ja työtehtäviin.
 Toimitusjohtaja  Aki Kiiliäinen  kertoo tiedotteessa, että nyt suunnitelluilla muutoksilla pyritään pidemmän aikavälin vaikuttavuuteen.
 Pohjantähdellä on nyt lähes 30 toimipistettä eri puolilla Suomea.

Vakuutusyhtiö Pohjantähti aloittaa yt-neuvottelut


Summary: Uuden tutkimuksen mukaan kortti tuo museoille lisää kävijöitä ja tulovirtaa. Museot ovat tehneet kävijäennätyksiä joka vuosi Museokortin jälkeen.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Aalto-yliopiston tutkimuksessa kävi ilmi, että museokäynnit kasvoivat karkeasti ottaen kolminkertaisiksi niillä, joilla on Museokortti. Tutkimuksessa oli mukana 13 474 vastaajaa. Ne henkilöt, joilla ei ole korttia arvioivat käyvänsä museoilla vain kerran tai kaksi. Kortillisilla lukema nousee seitsemään käyntikertaan. Monet käyvät näyttelyissä jopa yli kymmenen kertaa vuodessa.
 – Museokortin omistaminen vaikuttaa selvästi museoiden käyttökulttuuriin, tutkijatohtori  Juho-Petteri Huhtala  sanoo.
 Museoiden tulot nousivat, vaikka iso osa kävijöistä marssii sisään korttia vilauttamalla
 Museokortti osoittautui heti suosituksi, mutta monet ovat epäilleet museoiden tulojen vähenevän sen myötä. Näin ei ole tutkimuksen mukaan käynyt.
 Vaikka museokortti ostetaan kertamaksulla, museot saavat jokaisesta kortilla maksetusta käynnistä korvauksen. Summa ei vastaa normaalia pääsylippua, mutta lisätuloja tuovat kävijät, jotka tulevat museoon kortillisten vanavedessä. Enemmän kuin puolet Museokortin käyttökerroista tapahtuu kahden tai useamman hengen seurueessa.
 3-vuotias Aatos sai museokortin loppuiäkseen ja haluaa nyt löytää traktorinäyttelyn – Perheet tarttuivat hanakasti ilmaiseen Museokorttiin
 Museokortilliset tulevat näyttelyihin harvoin yksin. Mukaan tulee usein kävijöitä, jotka ostavat yksittäisen lipun. Ella Karttunen / Museokortti
 Lisäksi tutkimukseen vastanneet arvioivat käyttävänsä joka käynnillä noin 10 euroa museoiden oheispalveluihin. Rahaa kului muun muassa museokaupassa tai -kahvilassa. Tähän summaan ei vaikuta se, oliko kävijällä kortti vai ei, mutta kortilliset käyttivät oheispalveluja huomattavasti enemmän kuin kortittomat, sillä käyntejä oli enemmän.
 – Tutkimus osoittaa, että Museokortti tuottaa museoille sekä välittömiä että välillisiä hyötyjä, Huhtala summaa.
 Museot ovat tehneet kävijäennätyksiä joka vuosi Museokortin jälkeen
 Museokortti otettiin käyttöön toukokuussa 2015, jonka jälkeen museot ovat rikkoneet  kaikkien aikojen kävijäennätykset joka vuosi :
 – Voidaan hyvin perustein puhua Museokortti-ilmiöstä. Koska muut ovat innostuneet museoista, halutaan ilmiöön osallistua. Museot ovat nyt aallonharjalla, pohtii kehitysjohtaja  Seppo Honkanen .
 Museokäyntien lisääntyminen Ennen vuotta 2015 ja museokorttia keskimäärin 5,2 kävijää Vuonna 2016 6,6 miljoonaa kävijää Vuonna 20017 7 miljoonaa kävijää Vuonna 2018 7,1 miljoonaa kävijää
 Museokortteja on markkinoilla noin 265 000, joista voimassa tällä hetkellä noin 185 000.
 – Noin puolet tilastoiduista museokäynneistä on ilmaiskäyntejä, mutta Museokortti kasvattaa nimenomaan maksullisten museokäyntien määrää, kertoo Honkanen.
 Kansallismuseossa voi tänä syksynä tutustua muinaisiin Väli- ja Etelä-Amerikan kulttuureihin. Jussi Mankkinen / Yle
 Museokortti 2019 -tutkimuksen teki Aalto-yliopiston tutkijoista koostuva Nordic Institute of Business and Society -ajatushautomo muun muassa Suomen museoliiton tuella.
 Tutkimukseen voi tutustua täällä .

Museokortti kolminkertaistaa kortin omistajan  museokäynnit – Tutkimuksen mukaan myös museoiden tulot kasvoivat


Summary: Tanska oli ainoa Itämeren alueen kauttakulkumaa, joka ei vielä ollut myöntänyt lupaa putkilinjalle aluevesiensä läpi.

Itämereen rakennettavan venäläisen Nord Stream 2 -kaasuputken rakentamista viivyttänyt Tanska on antanut rakentamisluvan putkelle.  Tanskan energiavirasto tiedottaa , että putki on nyt lupa vetää Bornholmin saaren kaakkoispuolelta.
 Tanska oli ainoa Itämeren alueen kauttakulkumaa, joka ei vielä ollut myöntänyt lupaa putken rakentamiselle aluevesiensä läpi.
 Nord Stream 2 -putken rakentajat hakivat lupaa erilaisille linjauksille kolme kertaa ennen kuin Tanskan vaatimukset täyttyivät.  Vielä keväällä Tanskan arvioitiin voivan viivästyttää kaasuputken rakennustöitä jopa vuosilla .
 Venäläisen maakaasu- ja öljykonserni Gazpromin Nord Stream 2 -kaasuputki tuo valmistuessaan venäläistä kaasua Eurooppaan lähinnä Luoteis-Siperiasta Jamalin niemimaalta.
 Itämeren pohjaa pitkin Venäjältä Saksaan kulkeva Nord Stream 2 on herättänyt kiivasta keskustelua.
 Kaasuputkiyhtiön tiedotteen  mukaan Tanskan energiaviraston nyt hyväksymä reittiosuus on 147 kilometriä pitkä. Yhtiön mukaan työt putkilinjalla alkavat lähiviikkoina.
 Nord Stream 2 –putkilinjasta on yhtiön mukaan nyt asennettuna yli 2 100 kilometriä pitkä osuus. Putkenlasku on tehty kokonaan valmiiksi Venäjän, Suomen ja Ruotsin vesillä sekä suurimmaksi osaksi valmiiksi Saksan vesillä. Myös putken rantautumispaikat Venäjällä ja Saksassa ovat yhtiön mukaan lähes valmiita.
 Lisää aiheesta:
 Korkein hallinto-oikeus hylkäsi puolalaisen ympäristöjärjestön valituksen: Nord Stream -maakaasuputkihankkeelle ei esteitä Suomessa
 Nord Stream 2 saattaa viivästyä Tanskan takia, mutta Eurooppa tarvitsee Venäjän kaasua politiikasta huolimatta – mistä kaasusodassa on kyse?
 Yhdysvallat pitää yhä esillä vanhaa uhkaustaan asettaa pakotteita Nord Stream 2 -putkelle

Nord Stream 2 -kaasuputken rakentamista viivästyttänyt Tanska taipui ja antoi luvan


Summary: Pääministeri Adel Abdul Mahdin tärkeimmät tukijat ovat jättäneet hänet.

Irakissa odotetaan hetkellä millä hyvänsä pääministeri  Adel Abdul Mahdin  eroilmoitusta.
 Mahdi nousi valtaan noin vuosi sitten, kun kaksi Irakin vahvaa poliittista johtajaa,  Moqtada al-Sadr  ja  Hadi al-Amiri  eivät päässeet yksimielisyyteen, kun nousee maan ykkösmieheksi. Mahdi oli kompromissiehdokas.
 Sekä al-Sadr että al-Amiri ovat nyt vetäneet tukensa pääministeriltä ja kehottaneet tätä eroamaan.
 Hadi al-Amiri Murtaja Lateef / AOP
 Mahdin valtakauden alussa Irakissa oli suhteellisen rauhallinen vaihe, kun terroristijärjestö Isis oli ajettu maasta. Viime viikkoina kansa on varsinkin maan shiiamuslimienemmistöisissä keski- ja eteläosissa mellakoinut ja vaatinut vallanpitäjien eroa.
 Irak on erittäin korruptoitunut. Esimerkiksi valtion työtehtäviä on hyivn vaikea saada ilman lahjuksia tai sukulaisuus- tai muita suhteita.
 Mielenosoittajat ovat vaatineet uutta perustuslakia, vaalilain muutosta ja suurta muutosta hallituksen kokoonpanoon.
 Moqtada al-Sadr johtaa Irakin parlamentin suurinta ryhmää ja on kunnioitettu shiiapappi.
 Hadi al-Amirin takana on toiseksi suurin ryhmä, joka tukeutuu Iranin tukemaan puolisotilalliseen järjestöön.
 Aiemmin näiden johtajien taustavoimat ovat olleet toistensa vastustajia, mutta eilen tiistaina al-Sadr tarjosi al-Amirille yhteistyön kättä pääministerin erottamiseksi.
 Irakissa seurataan nyt, johtaako maan voimaryhmien yhteispeli mellakoiden rauhoittumiseen vai kiihtymiseen. Bagdadissa ja muissa suurissa kaupungeissa nähdyissä väkivaltaisissa mielenosoituksissa on kuollut tähän mennessä noin 250 ihmistä ja yli 8 000 on loukkaantunut.
 Irakissa 18 kuollutta ja satoja loukkaantuneita yön levottomuuksissa

Mielenosoitukset johtamassa Irakin pääministerin eroon – seuraako kansanvallankumous vai uusi sisäinen konflikti?


Summary: Thomas Cookin konkurssin jäljilta epävarmuuden tilaan kääntyneen Tjäreborgin päivä on ollut liki riehakas.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Tieto norjalaisen hotellimogulin tulosta Thomas Cookin raunioitten omistajaksi otettiin vastaan taputuksin ja riemuiten Norjassa. Myös Suomessa ilo oli kosketeltavissa, kun uutinen Tjäreborgin uusista isännistä kiiri Helsinkiin.
 – Kyllä me kaikki olemme iloisia uusista omistajista. Tietenkin nämä viimeiset viikot olleet odotusta ja mietitty, että kuka se on. Nyt kun asia on selvillä, niin ollaan tosi iloisia. Nyt katse vaan tuonne tulevaisuuteen ja mitä kaikkea se pitääkään sisällään, kertoo hymyilevä ja hyvin tyytyväinen Tjäreborgin maajohtaja  Jessica Virtanen .
 Tjäreborg: Suurten persoonien historiaa
 Tjäreborgin taustalta löytyy suuria persoonia ja vaikuttavia nimiä. Yrityksen perusti aikanaan tanskalainen pappi  Eilif Krogager . Hänen eläköidyttyään yritys myytiin Spies-konsernille. Sen taas omisti köyhistä oloista rikkauksiin ponnistanut tanskalainen  Simon Spies .
 Välillä omistajina oli suuria konserneja ja sijoittajia.
 Nyt nahkatuolilla istuu taas persoona, kun yrityksen peräsimessä on yhtenä suuromistajana norjalainen  Petter Stordalen .
 – Tulevaisuus näyttää, kuinka paljon Petter Stordalen tulee näkymään toiminnassamme. Uskon, että Petter Stordalen tuo hyvin paljon tulevaisuudennäkymää. Hän on visionääri ja hän tuntee alaa. Hän on hyödyksi meille.
 Yrityksen kehitystoiveista Virtanen ei paljoa osaa vielä tässä tilanteessa sanoa, mutta vihjaa yhdeksi mahdollisuudeksi panostuksen ketjun käyttämiin hotelleihin.
 Matka jatkuu, muutoksia vain vähän
 Uusi omistaja ei käytännössä muuta paljoakaan Suomessa. Tjäreborg jatkaa samalla nimellä kuin kuluneet 50 vuotta, mutta konsernin lentoyhtiön nimi vaihtuu. Siitä tulee Sun Class.
 – Matkat lähtevät ihan normaalisti. Ne jotka lomalla ovat, voivat nauttia lomastaan suunnitelmien mukaisesti ja tulevatkin matkat järjestetään ihan suunnitelmien mukaisesti.
 Virtasen mukaan jopa matkojen myynti on lähtenyt hyvin käyntiin, vaikka syyskuun ikävien uutisten jälkeen ensimmäiset viikot olivat vaikeita.
 – Se oli vähän kyseenalaista, mutta sen jälkeen myynti on lähtenyt ihan hyvin käyntiin. Upeaa huomata, kuinka asiakkaat ovat meihin luottaneet.
 Jessica Virtanen usko seuramatkojen menestykseen turvallisuuden ja helppouden takia.
 – Se varmasti on se turvallisuus. Kun matkapaketin ostaa, niin siinä noudatetaan matkapakettilakia. Matkanjärjestäjä on maksanut maksut vakuusrekisteriin ja jos jotain tapahtuu, niin matkustajista pidetään huolta.
 – Ja toisinaan se helppous. Kun lähdetään esimerkiksi perheen kanssa, niin se on helppoa ja mukavaa lomailua. Tiedetään mitä saa.
 Tjäreborg on Suomen kolmanneksi suurin matkanjärjestäjä. Käytännössä se tarkoittaa noin 185 000 matkaa vuosittain. Talvisaikaan suurin ja suosituin kohde on Gran Canaria. (VAI KANARIAN SAARET?)
 Lue lisää:
 Tjäreborgin uudeksi omistajaksi norjalainen hotellimoguli Petter Stordalen: "Olen tehnyt monta kauppaa elämässäni, mutta tämä on erityinen"
 Alfaurosten ja yltiökapitalismin aika meni, kuuluvat miljardöörin teesit Jätkäsaaren kattobaarista
 Hullun maanantain jälkiä korjaava Tjäreborg on kaupan – "Ei tiedetä, kuka uusi omistaja tulee olemaan", Suomen-yksikön vetäjä sanoo

Tjäreborgin väki iloitsee uusista omistajista – nyt katse tulevaisuuteen


Nokian Renkaiden liikevoitto laski 67,5 miljoonaan euroon heinä-syyskuussa. Viime vuonna vastaavana ajankohtana se oli 85,9 miljoonaa. Liikevaihto pysyi ennallaan liki 357 miljoonassa eurossa.
 Liikevoitto parani raskaiden renkaiden ja Vianorin liiketoimintayksiköissä sekä heikkeni henkilöautonrenkaissa. Vianorin osalta toiminta pysyi noususta huolimatta tappiollisena.

Nokian Renkaiden liikevoitto laski viidenneksen


Summary: Espanjassa homeesta ja sisäilmaongelmista ei edelleenkään juuri puhuta.

Näky on espanjalaiskodissa tyypillinen. Seinässä on mustia laikkuja, jotka on helppo tunnistaa homeeksi.
 Vaikka ilmassa tuntuisi homeen pistävä haju, harva kuitenkaan huolestuu.
 Useimmiten kiinteistöjen omistajat tarjoavat homeesta valittavalle vuokralaiselle yksinkertaista ratkaisua. Ensin home neuvotaan puhdistamaan klooria sisältävällä pesuaineella, jolla kuurataan tavallisesti Espanjassa kaikki kodin pinnoista katukivetykseen.
 Klooripesun jälkeen homekohdan annetaan kuivata ja sen jälkeen se maalataan. Sama toistetaan, mikäli home alkaa näkyä uudestaan.
 Kosteusmittauksia ja kuntotarkastuksia ei Espanjassa juurikaan harrasteta.
 Sisäilmaongelmista ja homeesta puhutaan maassa enemmän kuin kymmenen vuotta sitten, mutta vieläkään aihe ei vaikuta huolestuttavan edes lääkäreitä, asunnonostajista puhumattakaan.
 Home mielletään Espanjassa lähinnä esteettiseksi haitaksi. Maija Salmi / Yle
 Sisäilmaongelmien vuoksi terveytensä menettäneitä ei median perusteella ole – tai heistä ei kerrota.
 Vaikka espanjalaisilla olisi oireita, he eivät välttämättä osaa yhdistää niitä huonoon sisäilmaan tai homeeseen. Tavallisempaa on olla huolestunut ulkoilmasta, kuten kaupunkien saasteista.
 Toki oma osansa on myös erilaisella rakennustekniikalla. Talot ovat vanhoja, eikä niitä ole eristetty yhtä tiivisti kuin esimerkiksi Suomessa ja muissa pohjoismaissa.
 Homeita on myös erilaisia, eivätkä kaikki ole yhtä myrkyllisisiä. Lisäksi suuressa osassa Espanjaa ilmasto mahdollistaa tehokkaamman ilmanvaihdon.
 Tuuletus toimii, kun ikkunoita voi pitää auki ympäri vuoden.
 Lue lisää:
 Suomalaisten kodeissa on vähiten kosteusvaurioita Euroopassa – maailmalla homeongelmiin herätään hitaasti, vaikka home sairastuttaa miljoonia
 Yle Uutiset selvitti: Home ei huoleta ulkomailla
 Home ei hetkauta ranskalaisia – Tummunut kohta seinässä peitetään maalilla tai sohvaa siirtämällä
 THL: Suomalaisten käsitykset sisäilmaongelmista ovat liioiteltuja

Kloorilla home pois ja maalia päälle – Espanjassa hometta löytyy lähes joka kodista, mutta se huolestuttaa harvaa


Summary: Saksalaisen tutkimuksen mukaan 84 miljoonaa eurooppalaista asuu kosteusvahinkotaloissa. Suomalaisten asunnot arvioidaan hyväkuntoisimmiksi Euroopassa.

Monessa Euroopan maassa asuntojen homevaurioita pidetään vielä kansan keskuudessa lähinnä esteettisenä haittana. Vuonna 2013 Ylen  avustajat ja kirjeenvaihtajat kertoivat , että home vain siivotaan pois ja asuntoja tuuletetaan innolla, koska tietoa homevaurioiden terveyshaitoista ei juurikaan ole.
 Tietoisuus ongelman mittakaavasta on kuitenkin kasvamassa. Esimerkiksi saksalaisen teknisen alan tutkimuslaitoksen,  Fraunhofer-instituutin tutkimuksessa kartoitettiin vuonna 2016  Euroopan talojen kosteus- ja homeongelmia ja niiden vaikutuksia terveyteen.
 Arviolta noin  84 miljoonaa eurooppalaista asuu kodeissa , joissa on kosteutta. Suomessa asunnot ovat kartoituksen mukaan kuivimpia, Portugalissa taas kolmasosa väestöstä asuu taloissa, joissa on kosteusvaurio.
 Fraunhofer IBP, Harri Vähäkangas / Yle
 Samaa kertoo  Eurostatin tilasto . Tuoreimmissa luvuissa vuodelta 2018 Suomen asunnoista vain 4,8 prosentissa on selvä kosteusvahinko. Luku on pienin Euroopassa, EU-maiden keskiarvokin on liki 14 prosenttia.
 Syytä tilastotiedolle suomalaisten rakennusten hyvästa kunnosta voi arvailla. Ehkä yksi tekijä on juuri se, että homeen pelossa vauriot korjataan täällä nopeasti.
 Astma syntyy helpommin kosteissa oloissa
 Terveysongelmien yhteyttä homeongelmiin on vaikea laskea. Mikä osuus esimerkiksi astmatapauksista johtuu juuri homeesta?
 Astmaa esiintyy Fraunhofer-instituutin tutkimuksen mukaan jopa yli kymmenesosalla väestöstä erityisesti Skandinaviassa, Britanniassa, Benelux-maissa ja Ranskassa. Muualla esiintyvyys on 3–9 prosenttia väestöstä. Keuhkonahtaumataudin yleisyydestä ei ole tarkkaa tietoa, mutta arvioiden mukaan 5–10 prosenttia eurooppalaisista kärsii siitä. Miljoonat ihmiset kärsivät lisäksi vuosittain alempien hengitysteiden infektioista, esimerkiksi keuhkoputkentulehduksiin sairastuu vuosittain arviolta 16,5 miljoonaa eurooppalaista.
 Sairauksien taloudelliset vaikutukset ovat suuria, terveydenhoidon kustannuksina, poissaoloina ja ennenaikaisina kuolemina.  European Lung White Book vuodelta 2013  arvioi summan kolmen aiemmin mainitun sairauskategorian osalta liki 260 miljardiksi euroksi vuosittain.
 Fraunhofer-instituutin 170 tutkimuksesta tekemän analyysin mukaan astman ja muiden hengitystiesairauksien yhteys homeongelmaan on olemassa, esimerkiksi astman todennäköisyys on 40 prosenttia suurempi kosteissa tai homeen vaurioittamissa rakennuksissa asuvilla.
 Kun se suhteutetaan kosteusongelmien määrään, voi arvioida, että pelkästään astmasta kärsii 2,2 miljoonaa eurooppalaista juuri kosteusongelmien takia.
 Lue lisää:
 Kloorilla home pois ja maalia päälle – Espanjassa hometta löytyy lähes joka kodista, mutta se huolestuttaa harvaa
 Yle Uutiset selvitti: Home ei huoleta ulkomailla
 Home ei hetkauta ranskalaisia – Tummunut kohta seinässä peitetään maalilla tai sohvaa siirtämällä
 THL: Suomalaisten käsitykset sisäilmaongelmista ovat liioiteltuja

Suomalaisten kodeissa on vähiten kosteusvaurioita Euroopassa – maailmalla homeongelmiin herätään hitaasti, vaikka home sairastuttaa miljoonia


14-vuotias tyttö loukkaantui vakavasti Parkanossa tiistaina iltapäivällä. Tyttö jäi mopoauton alle. Hän oli ylittämässä tietä suojatien läheisyydessä Satakunnankadulla Parkanon keskustassa.
 Mopoautoa kuljetti alle 18-vuotias poika.
 Rikoskomisario  Ossi Kaario  sanoo, että poliisi selvittää tapahtumia. Vielä ei tiedetä, rikkoiko jompikumpi liikennesääntöjä.
 Tyttö sai törmäyksessä vakavat vammat ja hänet kuljettiin lääkärihelikopterilla sairaalaan. Tyttö ei ole hengenvaarassa.
 Törmäys sattui tiistaina kello 15.11. Asiasta kertoi  ensin Iltalehti .
 Kaarion mukaan kumpaakaan ei ole vielä päästy puhuttamaan. Paikalla on voinut olla huono näkyvyys.
 Poliisi kaipaa silminnäkijöitä. Tietoa voi laittaa sähköpostilla vihjeet.pirkanmaa@poliisi.fi tai soittamalla Ikaalisten poliisiasemalle 0295 415 084.

14-vuotias tyttö jäi mopoauton alle ja loukkaantui vakavasti Parkanossa


Summary: Katainen ei saa lobata uusia komissaareja kahteen vuoteen.

EU-komission mukaan varapuheenjohtaja Jyrki Kataisen (kok.) siirtyminen Sitran yliasiamieheksi on linjassa entisten komissaarien eettisten ohjeiden kanssa. Komissio julkaisi tänään päätöksensä kuultuaan riippumatonta eettistä komiteaa.
 Kataisen kausi Suomen itsenäisyyden juhlarahastossa on alkamassa tällä tietoa vuoden alusta.
 Komissio asettaa kuitenkin ehtoja. Katainen ei saa lobata komission jäseniä tai heidän henkilökuntaansa Sitran puolesta kahteen vuoteen sellaisista asioista, jotka ovat kuuluneet hänen salkkuunsa. Tontille ovat kuuluneet työpaikat, kasvu, kilpailukyky ja investoinnit.
 Kahden vuoden lobbauskielto koskee myös Euroopan investointipankkia, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkia sekä Euroopan investointirahastoa investointipäätöksistä. Vastakin hän saa osallistua julkisiin keskusteluihin näiden tahojen kanssa ja keskustella julkisesti saatavilla olevasta informaatiosta.
 Rajoituksena on lisäksi se, että Katainen ei saa käyttää komissiosta saamaansa sisäistä tietoa, kun Sitra tekee päätöksiä investoinneista tai omaisuuden myymisestä.
 Ursula von der Leyenin komission oli tarkoitus aloittaa marraskuun alussa, mutta aloitus viipyy. Katainen on kertonut jatkavansa komissiossa niin kauan kuin on tarpeen.
 Pelotteena eläke-etuuksien menettäminen
 Tehtävänsä jättävän komissaarin on kahden vuoden ajan konsultoitava komissiota, jos hän aikoo työskennellä sellaisilla aloilla, jotka liittyvät hänen salkkuunsa. Tarkkailuaikaa pidennettiin viime vuonna 18 kuukaudesta kahteen vuoteen. Komission eettisten ohjeiden rikkominen voi johtaa esimerkiksi eläke-etuuksien menettämiseen.
 Komissio rajoitti Kataisen työtehtäviä jo kesällä, kun hän vasta haki uuteen tehtäväänsä.
 Sitra on asiantuntijaorganisaatio, joka käynnistää ja toteuttaa hankkeita yhdessä yritysten, järjestöjen ja julkisen sektorin kanssa. Sen tavoitteena on selvittää reittejä parempaan tulevaisuuteen.
 Sitran peruspääoman markkina-arvo oli viime vuoden lopussa noin 776 miljoonaa euroa.

Komissio näyttää vihreää valoa Kataisen siirtymiselle Sitran johtoon, mutta asettaa ehtoja


Summary: Nuoret merikotkat saalistivat kesällä laajamittaisesti merimetsojen pesimäsaarella Merenkurkussa.

Lintuharrastajat seuraavat ensi keväänä ja kesänä aktiivisesti Merenkurkun ulkosaaristossa Mustasaaressa pesivän merimetsokolonian tilannetta.
 Erityisesti tarkkaillaan, mikä vaikutus merikotkilla on merimetsoihin ja niiden määrään.
 Merenkurkussa on huomattu nyt ensimmäistä kertaa, että kotkilla on ainakin selvä paine merimetsoihin.
 Nuoret merikotkat löysivät toissa kesänä Suomenkin mittakaavassa isoksi luokiteltavan 3400 aikuisen linnun pesimäsaaren. Viime kesän laskennassa saaressa oli pesiä 1700.
 Luontokuvaaja ja biologi Timo Lumme merimetsosaarella. Jarkko Heikkinen/Yle
 Poikkeuksellisen paljon merimetson jäänteitä
 Viime kesänä  merikotkien vaikutus kasvoi selvästi, sillä ne metsästivät saarella merimetsoja koko kesän. Luontokuvaaja ja biologi  Timo   Lumme  kävi elokuussa saarella ja totesi vaikutuksen omin silmin.
 – Kun menimme saareen, näimme miten merikotkalla oli molemmissa jaloissaan merimetson poikanen, kertoo Lumme.
 Lumme löysi saarelta kaikkiaan 177 merimetson jäänteet. Kaikki eivät todennäköisesti ole merikotkien tappamia, mutta raatojen määrä oli poikkeuksellisen suuri.
 – Tutkin eri kirjallisuutta ja tilastoja, joiden pohjalta huomasin, että raatojen määrä oli tuon kokoiselle kolonialle melko suuri, Lumme sanoo.
 Merimetson jäänteitä. Jarkko Heikkinen/Yle
 Painetta siirtyä muualle
 Lumme arvelee, että jos kotkat palaavat saarelle ensi keväänä, saattaa se aiheuttaa merimetsoille painetta siirtyä muualle.
 – Kyllä sillä oma vaikutuksensa varmasti on. Merimetsot ryhtyvät pesinnän valmisteluihin huhtikuussa, ja ennen kuin pesintä varsinaisesti alkaa, valmisteluihin kuluu 10-20 päivää. Jos tänä aikana niitä häiritään, ja esimerkiksi merikotkat käyvät saarella, saattaa olla, että merimetsot ottavat hatkat.
 Yhdessä puussa voi olla kymmenenkin merimetson pesää. Terhi Varjonen/Yle
 Merimetsokanta laskussa
 Viime kesän laskennoissa huomattiin, että Suomen merimetsojen pesintäkanta laski noin neljä prosenttia eli noin tuhannella pesällä.  Pesiä oli 25 700 .
 Suomen Ympäristökeskuksen  mukaan merikotkan saalistus on voimistunut 2010-luvun kuluessa. Se heikentää merimetson poikastuottoa osassa suuriakin pesimäyhdyskuntia.
 Merimetson pesimäkanta alkaa olla lähellä suurinta kantokykyään ja merikotkan saalistus pienentää kantaa.
 Merimetson pesä puussa. Jarkko Heikkinen/Yle
 Merenkurkusta pohjoiseen?
 Kuinka pysyvää merikotkan vaikutus Merenkurkun isoon merimetsokoloniaan sitten on, nähdään ensi keväänä, kun selviää miten pesintä käynnistyy vai käynnistyykö ollenkaan.
 Mahdollista on, että vastaava ilmiö siirtyyy Merenkurkusta vielä ylöspäin. Tällä hetkellä pohjoisin merimetsokolonia on Pohjois-Pohjanmaalla, hieman Oulun yläpuolella Iissä. Siellä oli pesiä viime kesänä 40.
 Merimetson pesiä on saaressa niin puissa kuin maassakin. Jarkko Heikkinen/Yle
 Lisää aiheesta:
 Nuoret merikotkat saalistavat merimetsoja Merenkurkussa - "Luodolta lähti 20 merikotkaa"
 Valtakunnallisen merimetsostrategian valmistelijat koolla Vaasassa: ratkaisuja haetaan, kaikkialle sopivan kannan määrittely mahdotonta
 Merimetsokanta pieneni Merenkurkussa, mutta kasvoi Selkämerellä
 Merimetsokanta pieneni hieman – pesiä noin 25 700

Merikotkat iskivät tuhansien merimetsojen pesimäsaarelle – raatojen määrä poikkeuksellisen suuri


Summary: Parlamentin kyselytunti alka Suomen aikaa kello 14.

Britannian parlamentti kokoontuu tänään Suomen aikaa kello 14 kyselytunnille. Tapahtuma on ensimmäinen julkinen tilaisuus Britannian poliitikoille esittää vaaliohjelmaansa.
 Eilen tiistaina parlamentti päätti, että maassa järjestetään ennenaikaiset vaalit joulukuun 12. päivä.
 Britanniaan ennenaikaiset vaalit joulukuun 12. päivä
 Kyselytunnin pääosassa ovat konservatiivien puheenjohtaja, väistyvän hallituksen pääministeri  Boris Johnson  ja pääoppositiopuolueen, työväenpuolueen puheenjohtaja  Jeremy Corbyn .
 Molemmat herrat tunnetaan erittäin taitavina sanankäyttäjinä, joten odotettavissa on viiltävää väittelyä tulevista vaaleista ja syistä, jotka brexit-ratkaisun venymisen ovat aiheuttaneet.
 Britannia alkaa valmistautua vaaleihin
 Parlamentin alahuoneen eilen hyväksymä laki on tänään ylähuoneen käsittelyssä.
 Olisi kuitenkin hyvin yllättävää, jos ylähuone esittäisi muutoksia lakiesitykseen. Jos näin kävisi, laki palaisi alahuoneeseen, jossa muutosesitykset hyväksyttäisiin tai hylättäisiin.
 Nykyisen aikataulun mukaan parlamentti hajottaa itsensä 6. marraskuuta.
 Britannian vaalikalenteri Tiedonhankinta: Olli-Pekka Sulasma / Yle, Yrjö Kokkonen / Yle, Grafiikka: Harri Vähäkangas / Yle
 Tätä ennen, 4. marraskuuta nykyinen parlamentti valitsee seuraajan kymmenen vuotta puhemiehen tehtävää hoitaneelle ja nyt syrjään vetäytyvälle  John Bercowille .
 Vaalinäkymiä
 Vaaleista on näillä näkymin tulossa erittäin tasaiset.
 Britannian jouluvaalit voivat muuttaa brexitin radikaalisti tai johtaa jopa EU-eron perumiseen – vai päädytäänkö taas pattitilanteeseen?
 Jos Britannian konservatiivit ja brexit-puolue pystyvät löytämään toisensa,  Politico-lehden ennusteen  mukaan tilanne on lähes tasoissa. Konservatiiveja kannattaa nyt 37 prosenttia ja brexit-puoluetta 11 prosenttia äänestäjistä. Yhteensä siis 48 prosenttia.
 Brexitiin nuivasti tai kokonaan kielteisesti suhtautuvista puolueista työväenpuolueelle povataan 24 prosentin, liberaalidemokraateille 17, sekä vihreille ja Skotlannin kansanpuolueelle molemmille neljäön prosentin kannatusta. Yhteensä siis 49 prosenttia.
 Toki tilanteeseen vaikuttaa muiden pikkupuolueiden suosio, samoin kuin Britannian enemmistövaalitapa.
 Puolueet ovat jo innokkaasti aloittaneet vaaloiteemojensa esittelyn. Konservatiivinen terveysministeri  Matt Hancock  kertoi  BBC:n haastattelussa,  että hänen puolueensa tekee "keskustalaista agendaa", joka olisi positiivisempi kuin edellisissä vaaleissa, joissa  Theresa May  oli puoluejohtaja.
 Työväenpuolue pyrkii kunnianhimoiseen tavoitteeseen ja uudistamaan maata perusteellisesti, kertoi puoluejohtaja Corbyn eilen.
 Liberaalidemokraattien puheenjohtaja  Jo Swinsonin  mukaan vaalit ovat "paras mahdollisuus pysäyttää brexit".
 Skotlannin kansanpuolueen puheenjohtaja  Nicola Sturgeon  puolestaan totesi, että vaalit toimivat uutena itsenäisyyskansanäänestyksenä. Puolue haluaa Skotlannin irrottautuvan Britannian yhteydestä, jos brexit toteutuu. Skotlannin konservatiivit puoluestaan haluavat pysyä EU:sta eroavassa Britanniassa.

Johnson ja Corbyn ottavat mittaa toisistaan brittiparlamentin kyselytunnilla – Seuraa poliittisen sanankäytön mestareita suorana


Summary: Myös Twitterin perustaja Jack Dorsey on tehnyt ison lahjoituksen kampanjalle, jonka tarkoituksena on istuttaa 20 miljoonaa puuta ympäri maailmaa.

Hyväntekeväisyystempauksistaan tunnettu amerikkalaistubettaja  Jimmy “MrBeast” Donaldson  käynnisti viime viikolla  Youtuben historian suurimman varainkeruun . Yhdessä yli 600 muun tubettajan kanssa MrBeast otti tavoitteeksi kerätä 20 miljoonaa dollaria puiden istuttamiseen vuoden loppuun mennessä.
 Kampanja osoittautui heti menestykseksi. Viikonlopun aikana puiden istuttamiseen lahjoitettiin yli kuusi miljoonaa dollaria.
 MrBeast aloitti itse varainkeruun lahjoittamalla 100 000 dollaria. Seuraavana päivänä norjalainen dj-tuottaja  Alan Walker  pisti paremmaksi lahjoittamalla kampanjalle 100 001 dollaria.
 MrBeast vastasi Walkerille tekemällä uuden, 100 002 dollarin, lahjoituksen. Lahjoituksen yhteydessä olevassa viestissä MrBeast anoi ketä tahansa ottamaan hänen kärkipaikkansa lahjoittajien listalla.
 Teslan perustaja ja rakettiyhtiö SpaceX:n toimitusjohtaja  Elon Musk  tarttui tähän haasteeseen. Twitterissä asiasta kiinnostunut Musk kyselin ensin, mistä kampanjassa on kysymys. Kun hänelle kerrottiin, että kampanja on toteutettu yhteistyössä vuonna 1972 perustetun puiden istuttamiseen keskittyneen Arbor Day -säätiön kanssa, Musk päätti tehdä lahjoituksen.
 Lahjoituksen lisäksi Musk vaihtoi Twitter-profiilinsa nimeksi Treelon ja muutti Twitter-kuvansa metsäksi.
 Muskin esimerkki innoitti myös Twitterin perustajan  Jack Dorseyn  lahjoittamaan kampanjalle 150 000 dollaria. Tällä hetkellä MrBeastin käynnistämä  kampanja on kerännyt lähes kahdeksan miljoonaa dollaria .
 Hyväntekeväisyyttä ja kyseenalaisia pedofiili-syytöksiä
 Tesla-miljardööri Musk on aiemminkin tehnyt näyttäviä lahjoituksia. Osan lahjoituksista hän on tehnyt suoraan itse ja osan hän on toteuttanut perustamansa säätiön kautta. Vuosi sitten Muskin säätiö lahjoitti lähes puoli miljoonaa dollaria vesikriisistä kärsivän amerikkalaiskaupunki  Flintin koulujen juomavesien puhdistamiseen . Myöhemmin Musk-säätiö hankki  Flintin koululaisille tietokoneita yli 400 000 dollarin arvosta .
 Muskin säätiön vähäeleisillä nettisivuilla  hyväntekeväisyyskohteiksi listataan uusiutuva energia, avaruusteknologia, lastentaudit, tiedeopetus ja tekoäly. Kaikki säätiön varat tulevat Muskin taskusta.
 Brittilehti Guardian haltuunsa saamien asiakirjojen  mukaan vuonna 2001 perustettu säätiö oli vuoden 2017 puoliväliin mennessä jakanut yli 54 miljoonaa dollaria erilaisiin kohteisiin. Suurimmat lahjoitukset oli tehty ihmisystävällisen tekoälyn kehitykseen. Säätiö on myös tehnyt lahjoituksia Muskin lasten käymälle koululle sekä Burning Man -aavikkofestivaalille.
 Musk on myös sitoutunut The Giving Pledge -kampanjaan, joka kannustaa miljardöörejä luopumaan suurimmasta osasta omaisuuttaan joko elämänsä aikana tai kuolemansa jälkeen.
 Kaikista lahjoituksista huolimatta Musk ei ole kerännyt ainoastaan positiivista huomiota Twitterissä. Viime vuonna Musk ajautui riitaan brittisukeltaja  Vernon Unsworthin  kanssa siitä, miten Thaimaassa luolaan jumiin jääneet juniorijalkapalloilijat pitäisi pelastaa. Musk olisi halunnut pelastaa lapset luolasta pienoissukellusveneellä. Pelastusoperaatioon osallistunut Unsworth kritisoi Muskin suunnitelmia, jolloin Musk kutsui Unsworthia Twitterissä pedofiiliksi.
 Unsworth haastoi myöhemmin Muskin oikeuteen kunnianloukkauksesta . Oikeusprosessin aikana Muskia edustavat asianajajat ovat kertoneet,  ettei Muskilla ole käteisvaroja , vaan miehen koko omaisuus on kiinni hänen yrityksissään. Muskin henkilökohtaisen omaisuuden arvo on 23,6 miljardia dollaria, mutta käteistä miehellä ei oikeusasiakirjojen mukaan ole.
 Sen verran Muskin taskun pohjalta kuitenkin löytyi rahaa, että miljoona uutta puuta voidaan istuttaa.
 Lue myös:
 Elon Musk jälleen vauhdissa: Teslan toimitusjohtaja julkaisi rap-biisin "RIP Harambe" kuolleen meemigorillan kunniaksi
 Teslan toimitusjohtaja Elon Musk poltti pilveä ja joi viskiä haastattelussa

Suosittu tubettaja käynnisti puiden istutuskampanjan – Elon Musk muuttui Treeloniksi ja lahjoitti miljoona dollaria


Pirkanmaan käräjäoikeudessa aletaan käsitellä valepoliiseina toimineiden syytteitä.
 Samojen henkilöiden syytetään vieneen rahaa ihmisiltä Kuusamossa, Kuopiossa ja Outokummussa vuosina 2017–2018.
 Kahdessa tapauksessa pääsyytettyjä on neljä ja yhdessä kolme.
 Pääkäsittelyn on määrä alkaa nyt. Aikaisemmat käsittelyt on jouduttu peruuttamaan, koska kaikki vastaajat eivät ole olleet paikalla.
 Syytetyt kertoivat puhelimessa olevansa virkatehtävässä. Syytetty on puhelussa sanonut olevansa Keskusrikospoliisista Tapani Nousiainen ja toinen soittaja on kertonut olevansa poliisi Tiina Mäkinen. Molemmat käytetyt nimet ovat tekijöiden tekaisemia.
 Kuusamon tapauksessa naiselta vietiin tililtä yli 6 000 euroa.
 Tekijät olivat syyttäjän mukaan nostaneet rahat käyttöönsä naiselta saamallaan pankkikortilla ja jakaneet rahat keskenään.
 Kuopiossa uhripariskunnan rahoja siirrettiin tililtä peräti 31 000 euroa. Rahoilla oli ostettu myös koruja ja matkapuhelimia. Pariskunta sai 11 000 euroa takaisin.
 Outokummussa kolme syytettyä siirsivät 20 000 euroa rahoja epäiltynä rikoskumppanina toimineen miehen tilille, ja tämä luovutti rahoja muille.
 Syyttäjä vaatii päätekijöille ehdotonta vankeusrangaistusta ja teossa auttaneille sakkoja tai ehdollista vankeusrangaistusta.

Käyttivät joka kerta samoja tekaistuja nimiä: Valepoliisien syytetään vieneen eri puolella Suomea kymmeniä tuhansia euroja


Summary: Joki on kuivunut jo voimalan koekäyttöaikana poikkeuksellisen paljon.

Jättiläismäinen Xayaburin vesivoimalalaitos avattiin Mekongjoen yläjuoksulla Laosissa tiistaina. Samaan aikaan ilmakuvista kävi ilmi, että yksi maailman mahtavimmista joista on kuivunut pahoin.
 Thaimaalaisomisteista voimalaa on kritisoitu jo ennen kuin sitä alettiin rakentaa vuonna 2012. Ympäristönsuojelijat ovat huolissaan patohankkeiden vaikutuksesta kalakantoihin ja veden korkeuteen. Mekong on maailman tärkeimpiä makeanveden kalastusalueita, ja sen kalakanta on hyvin monimuotoinen.
 Voimalan avaaminen on aiheuttanut protesteja paikallisissa kylissä. Thaimaan puolella buddhalaismunkit ovat siunanneet jokea.
 Mekong on yksi maailman suurimmista joista.  AOP
 Vaikka Laosissa on juuri sadekausi loppunut, osa joesta on kuivunut kokonaan. Kalastajien mukaan kuivuminen alkoi maaliskuussa, jolloin uusi voimala ryhtyi koekäyttämään turbiinejaan.
 Ban Namprai kylässä noin 150 kilometrin päässä voimalasta on kuivinta miesmuistiin. Lohikäärmevenekisat on jouduttu perumaan, vaikka yleensä näihin aikoihin joessa on kolme metriä vettä.
 – Uskon, että joen tulevaisuus on hirveä. Tämä on vasta alkua. Kun voimaloita nousee lisää, mahtavasta Mekong-joesta tulee pelkkä pieni puro, sanoo kyläpäällikkö, kalastaja  Sangtong Siengtid  Reutersille.
 Laos suunnittelee jokeen kaikkiaan yhdeksää patoa. Toinen,  Don Sahongin  voimala on rakenteilla aivan Kambodžan rajalle Etelä-Laosiin.
 Suomalainen Pöyry mukana Xayaburissa
 Xayaburin voimalan sähkö myydään 95-prosenttisesti Thaimaahan.
 Köyhä Laos haluaa olla Kaakkois-Aasian virtalähde, ja Mekongin pääuomaa ja sivujokia patoamalla se voi myydä energiaa ulkomaille. Vesivoiman kehittäminen on hallituksen pitkän aikavälin taloussuunnitelman kulmakiviä.
 Suomessa Xayaburi muistetaan siitä, että Laos palkkasi hankkeen konsultiksi ja sittemmin insinööritoimistoksi konsulttiyhtiö  Pöyryn sveitsiläisen tytäryhtiön . Laos käytti Pöyryn konsulttityötä perusteluna päätökselleen aloittaa rakentaminen huolimatta ympäristöväen ja naapurimaiden huolista.
 Lue myös:
 Tutkimus: Vesivoiman tuottamiseksi rakennetuista padoista on usein enemmän haittaa kuin hyötyä
 Tutkija: Laosin patoturma kertoo laajemmista ongelmista – myös suomalaista rahaa mukana alueen patohankkeissa
 Patojen vastustajat panevat kapuloita rattaisiin
 Ympäristöjärjestö perää Suomelta toimia Mekongilla
 Mekongjoen patoaminen etenee vastalauseista huolimatta

Jättivoimala avautui Mekongjoella protestien saattelemana Laosissa


Meyer Turun telakalle on tilattu lisärokotteita pneumokokki-bakteeria vastaan.
 Terveyden ja hyvinvoinninlaitos THL kertoo, että telakalle on tilattu noin 500 rokoteannosta lisää ja ne saapuvat lähipäivinä. THL:n mukaan syynä lisätilaukselle on se, että laivoilla työskentelevien henkilöiden määrä oli telakan taholta arvioitu alkuun hieman alakanttiin.
 – Olemme tilanneet valmistajalta tämän puuttuvan määrän ja pyrimme toimittamaan Turkuun lähipäivien aikana. Tarkka ajankohta riippuu siitä, koska rokotevalmistaja saa aina normaalistikin lääkkeiden maahantuontiin liittyvät hallintoasiat hoidettua, kertoo THL:n ylilääkäri  Taneli Puumalainen .
 Rokotteita on annettu vajaan kahden viikon aikana telakalla 3 500 kappaletta. Rokotuksia hoitaa Meyer Turun työterveyshuollon lisäksi Turun kaupungin terveyskeskus. Rokotteet on toimitettu Turun kaupungin sairaala-apteekkiin.
 Parikymmentä telakan työntekijää on kesän ja syksyn aikana tarvinnut sairaalahoitoa sairastuttuaan keuhkokuumeeseen rakenteilla olevassa laivassa. Tartuntoja on todettu kaikkiaan 30.
 Epidemian syytä ja alkuperää selvitetään vielä.
 Lue lisää:
 Sairaalassa hoidettavana on vielä yksi Turun telakalla pneumokokkiepidemiaan sairastunut – tartuntoja todettu nyt 30
 Pneumokokkiepidemiaa taklataan Turun telakalla rokotuksilla – yli tuhat työntekijää rokotettu jo
 Vakava pneumokokin aiheuttama keuhkokuume-epidemia Meyer Turun telakalla – Tyksissä hoidettu parikymmentä tapausta syksyn aikana

THL lähettää lisärokotteita pneumokokki-epidemiaa vastaan taistelevalle Meyer Turun telakalle


Summary: Seuraavaksi etsitään kuolleen neuvostosotilaan sukulaisia, jotta he saisivat tietää, missä isoisän tai isoisoisän luut lepäävät.

Suomalainen  Vilho Konttinen  on lähes koko elämänsä hoitanut tuntemattoman neuvostolentäjän hautaa Ristijärvellä. Lentäjä putosi Suomen taivaalta Talvisodan lopulla, ja tuolloin 15-vuotias Konttinen hautasi tämän.
 Suomessa etsintöjä tehnyt pietarilainen toimittaja  Andrei Kaškarov  on nyt onnistunut selvittämään lentäjän henkilöllisyyden. Kyseessä on vuonna 1918 syntynyt  Valentin Ivanovitš Golubev . Seuraava tehtävä on löytää kuolleen lentäjän sukulaisia, jotta he saisivat tietää, missä isoisän tai isoisoisän luut lepäävät.
 – Onnistuin selvittämään, että hän oli syntynyt 6. helmikuuta Markovon kylässä. Nykyään paikalla on Leningradin alueen Tusinan piirin Krasnyj Bor niminen kylä. Isä työskenteli rautateillä, äiti oli talonpoikaisnainen. Veljiä ja siskoja ei ollut. Vuodesta 1928 perhe asui Leningradissa, koska perheenpää löysi töitä Admiralteiskijn tehtaalta, Kaškarov kertoo.
 Ainoan pojan elämä kulki ajalle tavanomaista polkua. Vuonna 1936 Golubev liittyi nuorisojärjestö Komsomoliin. Sitten hän kiinnostui ilmailusta. Vuonna 1937 hänet kutsuttiin Puna-armeijaan ja lähetettiin lentokouluun.
 Vuonna 1938 nuori luutnantti määrättiin Leningradin sotilaspiiriin 38:nteen pommituslentorykmenttiin, joka sijaitsi Puškinon kaupungissa.
 – Pommituslentorykmentistä hänet lähetettiin Suomen rintamalle, jonne muodostettiin 152. lentorykmentti. Siellä hän kuoli, selostaa Kaškarov selvitystyönsä tuloksia.
 Valitettavasti Golubevin sukulaisia ei ole onnistuttu vielä löytämään. Kaškarovin mukaan vanhemmat kuolivat Leningradissa. Heidät haudattiin osittain puretulle Mitrofanin hautausmaalle. Hautoja ei ole löytynyt.
 – Sukulaisia on etsitty 12 arkistosta. Kaikki se vaivannäkö saa ajattelemaan, että lentäjän sukulaisia on mahdoton löytää, sanoo Kaškarov, joka kuitenkin jaksaa yhä uskoa, että sukulaisten jäljille on mahdollista päästä.
 – Etsintä jatkuu. Olen kirjoittanut monta vetoomusta eri tiedotusvälineisiin, tehnyt kyselyitä netissä ja niin edelleen.
 Samaan aikaan lentäjän hauta Ristijärvellä on ennallaan. Jossain vaiheessa suunniteltiin, että  venäläiset pystyttäisivät sinne muistomerkin , mutta mitään ei ole toistaiseksi tapahtunut.
 – Hänen ruumiinsa siirtoa Venäjälle ja hautaamistaan isänmaan multiin suunnitellaan, mutta mitään konkreettista ei ole tehty, kertoo Kaškarov.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!
 Lue myös:
 Suomussalmen lentokonehylyn kaltaisia historiallisia aarteita on vielä muuallakin – löytöpaikat pidetään visusti salassa

15-vuotias poika hautasi neuvostosotilaan ja hoiti vuosikymmeniä hautaa Ristijärvellä – kuolleen miehen henkilöllisyys selvisi vuosien jälkeen


Itsenäisyyspäivän juhlavastaanoton teemana on tänä vuonna tieto ja yhteiskunnallinen keskustelu, kertoo Tasavallan presidentin kanslia.
 – Suomen vahvuutena on aina ollut kyky toimia yhdessä, tilan antaminen erilaisille mielipiteille ja tiedon monipuolinen käyttäminen, kertoo presidentti  Sauli Niinistö  tiedotteessa.
 Presidentin kanslian mukaan teknologisen kehityksen myötä suhde tietoon on muuttunut: sitä on helposti saatavilla ja kynnys osallistua keskusteluihin on madaltunut. Toisaalta yhteiskunnallisen keskustelun sävyt ovat koventuneet.
 Tämän vuoden Linnan juhlissa Niinistö ja rouva  Jenni Haukio  haluavat huomioida henkilöitä ja instituutioita, jotka toiminnallaan edistävät luotettavan tiedon välittämistä ja yhteiskunnallista keskustelua.
 – Jokainen voi osaltaan edistää kunnioittavaa keskustelukulttuuria sekä vahvistaa luottamusta tietoon ja asiantuntijuuteen, ja mikä olennaisinta, pysyä totuudessa. Tämä rakentaa luottamusta, Niinistö sanoo.
 Linnan juhlien kutsujen postitus on alkanut. Presidenttipari kutsuu Presidentinlinnaan tänä vuonna kaikkiaan 1 700 vierasta. Kunniavieraina ovat perinteisesti sotiemme veteraaneja ja lottia.
 Viime vuonna Linnan juhlien  teemana oli ympäristö .

Linnan juhlien teemana on tänä vuonna tieto ja yhteiskunnallinen keskustelu – kutsujen postitus vieraille alkanut


Summary: Vaikka naisten osuus yritysten hallituksista nousi koko maailmassa hiukan, vain kuudessa maassa osuus on yli 30 prosenttia, ilmenee konsulttiyhtiö Deloitten selvityksestä.

Naisten osuus yrityksissä valtaa pitävistä hallituksen jäsenistä on vain 17 prosenttia. Kasvua toissa vuonna tehdystä mittauksesta on tullut alle kaksi prosenttiyksikköä.
 Tällä vauhdilla menee vielä yli 30 vuotta, ennen kuin miehiä ja naisia on yritysten johdossa yhtä suuri määrä, tuskailee selvityksen tehneen konsulttiyhtiö Deloitten hallituksen puheenjohtaja  Sharon Thorne  tiedotteessa. Silloinkin tasa-arvo kasaantunee niihin harvoihin maihin, jotka nyt todella edistävät sitä, Thorne arvioi.
 Miksi hallituksen jäsenten sukupuolella on merkitystä? Tutkimusten mukaan diversiteetistä eli siitä, että yrityksen johdossa on erilaisia ihmisiä, on hyötyä yrityksen kulttuurille ja liiketoiminnalle, Deloitten johtaja  Dan Konigsburg  sanoo tiedotteessa.
 Siitä seuraa hänen mukaansa parempia päätöksiä, innovaatioita ja enemmän tulosta. Lisäksi se, että naisia on johtopaikoilla, rohkaisee tyttöjä ja nuoria naisia miesvaltaisille urapoluille ja kaventaa sukupuolten välisiä palkkaeroja.
 Hallitukseen edetään johtotehtävien kautta
 Naisten urapolkuja kaventavat Deloitten mukaan muun muassa vanhanaikainen yrityskulttuuri sekä tiedostamaton miesten suosiminen. Koko maailmassa toimitusjohtajista naisia on vain hieman yli neljä prosenttia ja talousjohtajista alle 13 prosenttia, yhtiö arvioi.
 Yrityksen hallitukseen edetään usein johtotehtävien kautta, joten nämäkin luvut osaltaan selittävät naisten vähäistä osuutta.
 Yhtiö selvitti naisten osuutta yrityksissä 66 maassa. Vaikka naisten osuus yritysten hallituksista nousi koko maailmassa hiukan, vain kuudessa maassa osuus on yli 30 prosenttia, sanoo Konigsburg.
 Suomessa kovaa kasvua
 Yksi näistä kuudesta maasta on Suomi. Täällä hallituksen nahkapenkeillä istuvista lähes kolmannes on naisia. Kasvua kahdessa vuodessa on tullut yli seitsemän prosenttiyksikköä.
 Luvun voi arvioida nousevan, sillä Deloitten mukaan alle 40-vuotiaiden johtajien joukossa on enemmän naisia kuin sitä vanhemmissa. Näistä nuoremmista naisjohtajista 60 prosenttia vastaa liiketoiminnasta ja alle puolet johtaa tukitoimintoja.
 Kehitys on merkittävää, sillä se on tapahtunut ilman sukupuolikiintiöitä, sanoo Deloitten johtaja  Merja Itäniemi  yhtiön raportissa. Suomen talouselämä nojautuu vahvasti valmistavaan teollisuuteen, joten insinöörimiehet ovat perinteisesti hyvin edustettuina hallituksissa.
 Pörssiyhtiöitä sitovassa  hallinnointikoodissa  suositetaan kuitenkin hallitukseen molempia sukupuolia. Se on Itäniemen mukaan lisännyt esimerkiksi kauppatieteitä ja lakia opiskelleiden jäsenten määrää hallituksissa ja sitä kautta naisten osuus on kasvanut.
 Norjassa, Ranskassa ja Belgiassa uskotaan puolestaan kiintiöiden voimaan. Norjassa yritysten hallituksen jäsenistä 41 prosenttia on naisia, Ranskassa 37 ja Belgiassa 30 prosenttia. Suomen lisäksi Ruotsissa ja Uudessa Seelannissa naisten osuus on noussut 30 prosenttiin ilman kiintiötä.
 Yhdysvalloissa naisten osuus yritysten hallituksista on alle 18 prosenttia. Latinalaisessa Amerikassa ja Etelä-Amerikassa luku on alle kahdeksan prosenttia. Aasiassa yritysten hallituksissa on naisia noin yhdeksän prosenttia. Koko maailmassa alimpia luvut ovat Lähi-idässä.

Naisten määrä yritysten johdossa kasvaa hitaasti – Suomi listauksen kärkijoukossa, alle 40-vuotiaissa johtajissa enemmän naisia kuin vanhemmissa


Summary: Tjäreborg siirtyy Stordalenin omistukseen matkanjärjestäjä Vingin mukana.

Norjalaisesta sijoittajasta  Petter Stordalenista  tulee matkanjärjestäjä Vingin uusi omistaja, kertoo uutistoimisto TT. Ving-konserniin kuuluu myös matkatoimisto Tjäreborg.
 Yrityskauppa tapahtuu konkurssin kautta eli ensin Ving asetetaan konkurssiin, jotta uudet omistajat voivat sitten ostaa sen.
 Stordalen on 56-vuotias norjalainen hotellimoguli ja miljardööri. Hän omistaa muun muassa Nordic Choice Hotels -ketjun.
 Stordalen oli otsikoissa loppukesästä, kun hänen ilmoitettiin ostaneen kotimaisen, kymmentä hotellia pyörittävän Kämp Collection Hotelsin. Niistä tunnetuin on Helsingin ydinkeskustassa Pohjoisesplanadilla sijaitseva Hotel Kämp.
 Tjäreborgin emoyhtiö, brittikonserni Thomas Cook Group meni konkurssiin syyskuussa. Tjäreborgin tulevaisuus oli tuolloin hetkellisesti hämärän peitossa, mutta pian yhtiö  tiedotti  jatkavansa toimintaa yhdessä Thomas Cookin muiden pohjoismaisten tytäryhtiöiden kanssa.
 Muita Ving-konsernin uusia omistajia ovat Altor ja TDR Capital. Stordalenin yritys Strawberry Group ja Altor ostavat molemmat Vingistä 40 prosenttia ja TDR Capital 20 prosenttia.
 Henkilöstö otti Stordalenin vastaan kuin rokkistaran
 Stordalen puhui medialle ja Ving-konsernin henkilöstölle tiedotustilaisuudessa Tukholmassa. Henkilöstö otti uutisen pohjoismaisesta pääomistajasta vastaan aplodein.
 – Olen tehnyt monta kauppaa elämässäni, mutta tämä on erityinen, Stordalen sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Altor on Ruotsissa Tukholmassa päämajaa pitävä pohjoismaisiin yrityksiin keskittynyt pääomasijoitusrahasto. Se omistaa noin 30 yritystä ja niiden palveluksessa on noin 60 000 työntekijää. Altor omistaa valmiiksi Suomesta Realia Groupin ja Rengas Duon.
 TDR Capital taas on Lontoossa päämajaa pitävä kahdeksan miljardin euron pääomalla jylläävä sijoitusrahasto. Se on perustettu vuonna 2002. Yksi sijoitusrahaston tunnetuimmista omistuksista on Hurtigruten-yritys, joka järjestää maailmanmaineeseen nousseita laivamatkoja Norjan rannikolla.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Alfaurosten ja yltiökapitalismin aika meni, kuuluvat miljardöörin teesit Jätkäsaaren kattobaarista

Norjalainen hotellimoguli Petter Stordalen on Tjäreborgin uusi omistaja


Summary: Hovioikeuden mukaan henkirikos oli tehty vakaasti harkiten ja piti käräjäoikeuden langettaman murhatuomion voimassa.

Vaasan hovioikeus on hylännyt viime vuoden tammikuussa tapahtuneesta  Porin Pihlavan henkirikoksista  tehdyt valitukset ja pitänyt voimassa käräjäoikeuden langettamat elinkautistuomiot murhasta.
 Hovioikeuden mukaan  Leif Dimitri Allan Ahlgren  ja  Jani Allan Jalmar Blomerus  surmasivat tuntemansa porilaismiehen raa'alla ja julmalla tavalla.
 Hovioikeus katsoo, että henkirikos tehtiin vakaasti harkiten. Lukuisilla teräaseen iskuilla surmattu uhri oli oikeuden mielestä puolustuskyvytön, eikä tekoon löytynyt varsinaista motiivia.
 Elinkautisen tuomion saanutta kaksikkoa kuskannut nainen sai käräjäoikeudessa 10 kuukauden ehdollisen vankeustuomion avunannosta törkeään pahoinpitelyyn.

Porin Pihlavan henkirikoksen tekijöiden elinkautistuomiot pysyivät ennallaan hovioikeudessa


Summary: Käräjäoikeuden mukaan työnantajalla oli painava syy irtisanoa kuljettaja.

Länsi-Uudenmaan kärkäoikeus antoi keskiviikkona tuomion, jonka mukaan joukkoliikenneyhtiö Nobinalla oli asiallinen ja painava syy irtisanoa kuljettajansa pääkaupunkiseudulla vuonna 2017 ilman varoitusta.
 Linja-auton kuljettaja kuvasi kesällä 2017 puhelimellaan bussiin pyrkineitä henkilöitä kahdessa eri tilanteessa ja latasi videot nettiin yleisesti katseltaviksi.
 Käräjäoikeuden mukaan kuljettajan käytös näissä tilanteissa oli epäasiallista, syrjivää ja halventavaa. Hän oli muun muassa esittänyt asenteellisia vihjauksia bussiin pyrkineiden kansalaisuudesta ja kielitaidosta.
 Kuljettajan itsensä mukaan henkilöt olivat yrittäneet päästä kyytiin vilpillisesti. Oikeus kuitenkin totesi, että ainakin toisessa tilanteessa kuljettaja oli aloittanut kuvaamisen jo ennen kuin henkilöt olivat edes nousseet linja-autoon.
 Kuljettaja irtisanottiin, kun toiminta paljastui työnantajalle. Kuljettaja vaati oikeudessa korvauksia työsopimuksen päättämisestä.
 Oikeuden mukaan kuljettajan käytös kuitenkin oli omiaan aiheuttamaan Nobinalle mainehaittaa ja määräsi hänet korvaamaan entisen työnantajansa oikeudenkäyntikulut.
 Tuomio ei ole lainvoimainen vaan siitä voi valittaa ylempiin oikeusasteisiin.

Bussikuski kuvasi matkustajia ja sai potkut – Käräjäoikeus: käytös oli syrjivää ja halventavaa