Summary: Turmapaikalla kuvatulta videolta näkyy kaksi maasta kohoavaa savupatsasta.

Yksi lentäjä on kuollut kahden Eurofighter-hävittäjälentokoneen yhteentörmäyksessä Saksassa. Yhteentörmäys sattui Pohjois-Saksassa Mecklenburg-Etu-Pommerissa. Turmapaikka on lähellä Müritzjärveä.
 Saksalaisen  Focus-lehden mukaan  molempien hävittäjien lentäjät pelastautuivat heittoistuinten avulla.  Die Weltin mukaan  toinen lentäjistä kuoli. Toinen puolestaan löydettiin elossa roikkumasta laskuvarjonsa kanssa puusta turman jälkeen.
 Die Weltin julkaisemalta  turmapaikalla kuvatulta videolta näkyy kaksi maasta kohoavaa savupatsasta. Koneiden putoamispaikoilla on lehtitietojen mukaan syttynyt metsäpalo.
 Kuvassa Saksan ilmavoimien Eurofighter Typhoon. Kuvan kone ei liity tänään tapahtuneeseen onnettomuuteen. Valda Kalnina / EPA
 Turmasta teki hälytyksen kolmas samaan harjoitukseen osallistunut hävittäjälentäjä. Hän raportoi nähneensä kaksi laskuvarjolla pelastautunutta lentäjää.
 Onnettomuuden syystä ei ole toistaiseksi tietoa.

Eurofighter-hävittäjät törmäsivät Saksan taivaalla – toinen lentäjistä kuoli


Summary: Elämyskeskus Sirius ilmoitti yllättäen viime viikolla lopettavansa toimintansa. Ihmiset ovat olleet huolissaan, miten käy jo maksettujen palveluiden.

Kun Pyhtäällä toimiva elämyskeskus Sirius Sport Resort ilmoitti yllättäen viime viikolla lopettavansa toimintansa, Helsingissä sijaitseva vapaalentotunneli Fööni tarttui heti tilaisuuteen. Se tarjoaa nyt maksua vastaan lentoja Siriuksesta lahjakortin ostaneille.
 Siriuksen lopettamisilmoitus Facebookissa on kerännyt runsaasti kommentteja pettyneiltä ihmisillä, jotka olivat ehtineet ostaa lahjakortin tai maksaa etukäteisvarauksen elämyskeskukseen. Yhtiö ei ole vastannut, miten se aikoo toimia jo maksettujen palvelujen suhteen.
 Föönin toimitusjohtaja  Ilkka Pentikäinen  kertoo, että yrityksen tarjous sai alkunsa ihmisten pahasta mielestä sosiaalisessa mediassa. Pentikäisen mukaan Fööni ei hyödy tarjouksestaan taloudellisesti. Hänen mielestään kyse on enemmänkin käden ojennuksesta.
 – Ihmiset ovat ostaneet lahjakortin eivätkä pääsekään lentämään. Me koemme, että se aiheuttaa tietyllä tavalla kolhun tälle lentokokemukselle ja sitä kautta imagolle, jota sekä Sirius että me Föönissä olemme pyrkineet rakentamaan, sanoo Pentikäinen.
 Fööni ei vaihda tai lunasta lahjakortteja. Pentikäinen haluaa korostaa, että kyseessä on kaksi eri yritystä ja Föönin kampanja on täysin irrallinen Siriuksesta.
 Pentikäisen mukaan Fööni ei voi ottaa harteilleen sitä kustannusta, mikä syntyisi, jos se tarjoaisi lennot Siriukseen lahjakortin ostaneille ilmaiseksi. Hänen mukaansa hinnoittelu on tehty kattamaan kiinteät kustannukset. Ilmainen tuote aiheuttaisi Föönille veroseuraamuksia.
 – Katsoimme puhtaasti sitä, että pystymme kattamaan omia kustannuksia.
 Toiminta ollut tappiollista alusta saakka
 Vuonna 2013 avatun Siriuksen toiminta on ollut tappiollista koko sen toiminnan ajan. Tuulitunneli aiheutti yhtiölle jättitappiot jo ensimmäisenä toimintavuonna. Jo ennestään vaikeaa taloudellista tilannetta vaikeutti lisää tänä keväänä sattunut  iso vesivahinko , minkä takia Siriuksen ovet ehtivät olla kiinni kuukauden ennen yhtiön lopettamisilmoitusta.
 Yle ei lukuisista yrityksistä huolimatta ole tavoittanut Siriuksen toimitusjohtajaa kommentoimaan yhtiön tilannetta.
 Loviisan Sanomien  mukaan Sirius Sport Resortilla on huomattava määrä velkaa. Toukokuussa yhtiöllä oli lehden mukaan jo muun muassa 22 maksuhäiriömerkintää ja tämän vuoden alussa yhtiöllä on arvioitu olevan suuri konkurssiriski. Yritystä ei ole toistaiseksi kuitenkaan haettu konkurssiin.
 Morsiamen toive toteutunee sittenkin
 Yle kertoi  viime viikolla ystävänsä kaasona toimivasta  Anette Nurkasta , joka oli kahden muun kaason kanssa varannut morsiamen polttareihin lennon Pyhtään tuulitunneliin. Kaasot olivat harmissaan siitä, että polttareiden odotetuin tapahtuma peruuntui yhtiön lopettamisilmoituksen vuoksi. Nurkka sanoi myös olevansa pettynyt yhtiön tapaan hoitaa asia.
 Nurkka kertoo, että Fööni otti häneen yhteyttä Facebookin viestipalvelun kautta ja he ovat sopineet, että morsian pääsee haluamalleen lennolle hääkiireiden jälkeen. Lennon kestoa ei ole vielä päätetty.
 – Morsian saa itse päättää, minkä pituisen lennon haluaa, Nurkka kertoo.
 Morsian joutuu kuitenkin maksamaan lennostaan Föönin kampanjahinnaston mukaisen maksun. Morsian on sanonut haluavansa maksaa lennon Föönissä itse, vaikka myös kaasot olisivat olleet valmiita hoitamaan maksun.
 Pentikäinen ei usko, että Siriuksen toiminnan päättyminen vaikuttaa Föönin liiketoimintaan isossa kuvassa, koska elämyskeskukset sijaitsevat kaukana toisistaan ja niiden konsepti on erilainen.
 – Me olemme kauppakeskuksessa ihan keskellä kaupunkia. Näen, että meidän kilpailu on enemmän elämysliiketoiminnassa kuin pelkässä tuulitunneli-, vapaalentoliiketoiminnassa. Tämä on meille kilpailua elämysliiketoimialalla.

Kilpailija iski heti, kun tuulitunnelifirma jätti asiakkaansa pulaan – tarjoaa “kampanjahintaan” lentoja, jotka on jo kertaalleen maksettu


Summary: Alektum vedättää perintälaskujen summia ylöspäin tulkitsemalla yhden tilaussopimuksen moneksi.

Markkinaoikeus on kieltänyt perintäyhtiö Alektum Oy:n  lainvastaisen menettelyn kestotilausten perinnässä . Kiellon tehosteeksi oikeus määräsi yhtiölle 200 000 euron uhkasakon.
 Alektumin lainvastainen perintä koskee kestosopimuksia, joita kuluttajat ovat tehneet puhelimitse tai verkossa. Kuluttajat ovat tilanneet sukkia, alushousuja, partakoneenteriä, terveysravinteita ja laihdutustuotteita muun muassa Westerfield-, MMBG- ja Fennotuonti -nimisiltä yrityksiltä.
 Yhteistä sopimuksille on ollut se, että ne ovat sisältäneet edullisen tai ilmaisen näytelähetyksen, jonka jälkeen sopimus on jatkunut normaalihintaisena toistaiseksi tai määräaikaisesti.
 Kun kuluttajat ovat jättäneet lähetettyjen tuotteiden laskut maksamatta, yritykset ovat siirtäneet ne perittäväksi Alektumille. Tässä kohtaa Alektum on markkinaoikeuden mukaan rikkonut lakia lähettämällä liian monta erillistä laskua.
 Alektum on käsitellyt jokaista samaan tilaussopimukseen perustuvaa, muutaman kymmenen euron hintaista tavaralähetystä erillisenä sopimuksena. Alektum on myös perinyt maksuvaatimuksista liian suuria summia.
 Lue myös:   Tämä mies käräytti lakia rikkoneen perintäfirman
 Avi peruutti perintäluvan jo tammikuussa
 Alektum on lähettänyt jokaisesta erääntyneestä tavaraerälaskusta kuluttajalle kaksi maksullista maksuvaatimusta. Niistä ensimmäisen perintäkulu on ollut 14 euroa ja toisen puolet ensimmäisestä eli 7 euroa.
 Esimerkiksi kymmenen tavaraerän perintäkulut ovat olleet yhteensä 210 euroa. Lain mukaan summa saisi olla enintään 84 euroa.
 Markkinaoikeus kielsi Alektumia 20. kesäkuuta kasvattamasta velallisen perintäkuluja lainvastaisesti, kun se perii samaan tilaussopimukseen perustuvia maksamattomia laskuja.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto peruutti viime tammikuussa Alektumin perintäluvan, koska yhtiön toiminnassa oli ilmennyt toistuvasti vakavia puutteita. Sen jälkeen Alektum on saanut vielä lähettää maksuvaatimuksia keskeneräisissä perintäprosesseissa.
 Lue seuraavaksi:
 Uhkailua, tiedon pimittämistä ja kohtuuttomia perintäkuluja – Yle selvitti Suomen perintätoimen epäkohtia
 "Meitä kusetetaan” – yrittäjä sai karhukirjeistä tarpeekseen ja haluaa velanperinnän epäkohdat julki
 Saitko perintäkirjeen? Ennen kuin maksat, tarkista nämä 7 asiaa

Ole tarkkana – perintätoimistojen velkaketjutus hämärtää velkojen alkuperää

Puhelimitse kaupiteltuja alushousuja ja sukkia perittiin laittomasti – markkinaoikeus lätkäisi Alektum Oy:lle kiellon ja uhkasakon


Summary: Helsingin hallinto-oikeus kumosi Stansvikinkallion asemakaavan puutteellisten luontoselvitysten vuoksi.

Helsingin hallinto-oikeus on kumonnut Stansvikinkallion asemakaavan puutteellisten luontoselvitysten vuoksi.
 Hallinto-oikeus on antanut päätöksensä asiasta 13. kesäkuuta. Valituksen Stansvikin asemakaavasta tekivät Stansvikin kyläyhdistys ja Helsingin luonnonsuojeluyhdistys sekä Laajasalo Seura.
 Stansvikinkallio on yksi Kruunuvuorenrannan yhdeksästä kaava-alueesta. Kruunuvuorenrantaan on suunniteltu rakennettavan asuntoja yhteensä noin 13 000 asukkaalle vuoteen 2030 mennessä.
 Stansvikinkallioon asuntoja on kaavoitettu noin 2 000 asukkaalle.
 Hallinto-oikeuden päätös ei ollut yksimielinen, vaan asiasta äänestettiin. Helsingin kaupunki harkitsee päätöksestä valittamista.
 – Kyllähän päätös viivästyttää rakentamista, mutta toisaalta Kruunuvuorenrannassa on paljon lainvoimaisia asemakaavoja. Kyllä siellä rakentamista riittää monelle vuodelle, toteaa asemakaavoituksen tiimipäällikkö  Anu Kuutti  Helsingin kaupunkiympäristön toimialalta.
 Luontoarvoja ei huomioitu riittävästi
 Hallinto-oikeus katsoo päätöksessään muun muassa, että alueen lepakko- ja linnustoselvitykset ovat olleet riittämättömiä.
 Osa selvityksistä on hallinto-oikeuden mukaan julkaistu liian myöhään. Alueella esiintyy esimerkiksi suojeltavaa lahokaviosammalta, minkä osalta selvitys julkaistiin vasta kaavaehdotuksen nähtävilläoloajan jälkeen. Samoin kävi Kruunuvuorenrannan lepakkoselvitykselle.
 Kumpikaan selvityksistä ei siis ole ollut käytettävissä kaavaehdotuksen nähtävilläoloaikana, minkä vuoksi vuorovaikutusmenettely ei hallinto-oikeuden mukaan ole toteutunut lainmukaisesti.
 Kuutin mukaan kaupunki on huomioinut lahokaviosammalen esiintymän asemakaavaa tehdessään.
 – Esiintymä tuli ilmi kesken kaavaprosessin, minkä takia kaava-aluetta pienennettiin ja kaavasisältöä muutettiin. Se on asiallisesti huomioitu.
 Tulkintaero yleiskaavasta
 Lisäksi kaupungilla ja hallinto-oikeudella on erilainen näkemys siitä, kuinka tarkasti Stansvikinkallion asemakaavassa olisi tullut noudattaa Helsingin yleiskaavaa vuodelta 2002.
 Kruunuvuorenrannan kaavoitusta ohjaa osittain Kruunuvuorenrannan osayleiskaava ja osin Helsingin yleiskaava 2002.
 Hallinto-oikeus huomauttaa, että Stansvikinkallion asemakaavassa on jätetty huomioimatta vuoden 2002 yleiskaavan pientalosuunnittelumääräys. Yleiskaavan kaavaselostuksen mukaan Kruunuvuoren alueelle tulisi suunnitella pientalovaltaista aluetta 50 prosenttia ja kerrostalovaltaista 50 prosenttia.
 Kuutin mukaan vuoden 2002 yleiskaava on voimassa vain pienellä alueella Stansvikinkalliota. Hän myös muistuttaa, että vuoden 2002 jälkeen voimaan on tullut osayleiskaava ja päätös Kruunusilloista.
 – Kaupunki on tulkinnut niin, että se voi käyttää harkintaa eri tavalla kuin yleiskaavassa 2002 on ohjeistettu. Tämä on tulkinnallinen asia, Kuutti toteaa.
 Kaupunki voi hakea muutosta hallinto-oikeuden päätökseen vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää sille valitusluvan.
 Lue seuraavaksi:
 Kyllä, Helsinkiin on tulossa Suomen pisin silta – mutta ennätyksiä sillä ei voiteta  (1.9.2016)

Helsingin havittelema 13 000 hengen merellinen asuinalue kärsi pahan takaiskun: Oikeuden mukaan linnut, lepakot ja sammaleet liian vähällä huomiolla


Summary: Etana oli löytänyt tiensä pienestä kolosesta sähkökaappiin ja kärähtänyt lamaannuttaen Kyushun saaren junaliikenteen.

Japanissa toukokuun lopulla sattuneen laajan sähkökatkoksen ja siitä johtuneen raideliikenteen kaaoksen aiheutti etana, kertoo muun muassa yhdysvaltalainen uutiskanava  CNN.
 Sähkökatkos vaikutti arviolta 12 000 junamatkustajaan Kyushun saarella Japanin eteläosissa. Katkos alkoi pahimpaan ruuhka-aikaan aamulla ja sen vuoksi jouduttiin perumaan 26 junaa.
 Tapaus on harvinainen Japanissa, missä junaliikenne tunnetaan sen  äärimmäisestä täsmällisyydestä.
 Viranomaisten mukaan noin 2-3 sentin pituinen etana oli löytänyt tiensä pienestä rakosesta raiteiden vieressä olevaan sähkökaappiin ja kuollut saatuaan sähköiskun.
 Japanin rautatieyhtiö JR Kitakyushu kuvailee tapausta erittäin harvinaislaatuiseksi. Yhtiö vakuuttaa, että jatkossa tarkistuksissa pyritään varmistamaan, ettei laitteistoihin johda pieniä, etanan mentäviä koloja.
 Lisää aiheesta:
 Small slug throws Japan's high-speed rail into chaos
 Japanilainen junayhtiö pyysi anteeksi aikataulun pettämistä – 20 sekunnilla

Muutaman sentin pituinen etana syynä Japanin raideliikennekaaokseen


Summary: Sota tuskin syttyy ilman väärinymmärrystä tai virhearviota, arvioi Ulkopoliittisen instituutin tutkija Ville Sinkkonen.

Yhdysvaltojen ja Iranin suhteet näyttävät kiristyneen sodan partaalle. Sota ei syty vääjämättä tai heti, ellei osapuolten välillä tapahdu virhearviota tai väärinymmärrystä, sanoo tutkija  Ville Sinkkonen  Ulkopoliittisesta instituutista.
 Vaarana on se, että osapuolten välisistä vastatoimista voi tulla kierre, joka syvenee siihen pisteeseen, ettei tilannetta enää voida ratkaista diplomaattisin keinoin.
 Milloin raja ylittyy?
 Yhdysvallat reagoi iskuun, joka kohdistuu maan kansalaisia, kuten sotilaita tai diplomaatteja kohtaan. Iskun pitäisi olla sellainen, että sen tekijäksi tai taustahahmoksi voidaan selvästi osoittaa Iran, Sinkkonen kertoo.
 – Siinä vaiheessa kynnys olla käyttämättä sotilaallista voimaa Irania vastaan on aika korkea, Sinkkonen sanoo.
 Käytännössä tämä tarkoittaa myös sitä, että sota voi syttyä vahingossa.
 – Jos ajatellaan, että Iran tässä testaa, miten pitkälle voidaan mennä ennen kuin Yhdysvalloilta tulee sotilaallinen reaktio, tämähän on melkoisen vaarallista peliä, Sinkkonen sanoo.
 Yhdysvallat haluaa padota Iranin alueelliset valtapyrkimykset
 Iranin ja Yhdysvaltojen suhteet ovat olleet huonot jo pitkään, eikä kumpikaan osapuoli luota toisiinsa.
 – Iranin ja Yhdysvaltojen välillä on pitkä epäluulon historia, joka ulottuu Iranin vallankumoukseen, sen jälkimainingeissa panttivankikriisiin ja Iranin ja Irakin väliseen sotaan, Sinkkonen sanoo.
 Sinkkosen mukaan Iranin nykyinen ulkopolitiikka on maalannut Yhdysvallat yhdeksi maan päävihollisista.
 Yksi syy maiden välisten suhteiden kiristymiselle on myös se, että Yhdysvallat pyrkii patoamaan Iranin alueellista asemaa ja valtapyrkimyksia. Iranin suurimmat alueelliset viholliset ovat Israel ja Saudi-Arabia, jotka ovat Yhdysvaltain liittolaisia.
 – Iran on saanut huomattavasti enemmän alueellista vaikutusvaltaa Isisin vastaisen taistelun myötä, jossa Iran ja Yhdysvallat periaateessa sotivat samalla puolella "yhteistä" vihollista vastaan.
 Sinkkonen ei usko, että Iranin hallinnon kaataminen tulee vielä kysymykseen, sillä siinä on omat riskinsä.
 – Jos nykyhallinto kaatuisi, ei tiedetä mitä sieltä tulisi vastaan, Sinkkonen sanoo.
 Pakoteruuvi puree
 Yhdysvallat vetäytyi Iranin ydinsopimuksesta vuonna 2018. Samalla Yhdysvallat asetti Iranille hyvin ankaria pakotteita, jotka rampauttivat muun muassa sen öljyteollisuutta ja pankkialaa.
 Trumpin hallinnon alati tiukentuvan pakotepolitiikan tarkoituksena on pakottaa Iran neuvottelupyötään ydinaseohjelman lisäksi myös muista seikoista, kuten Iranin tukemien aseellisten ryhmien toiminnasta. Iran on tukenut Assadin hallintoa Syyriassa, huthikapinallisia Jemenissä, tiettyjä ryhmiä Irakissa ja Hizbollahia Libanonissa, Sinkkonen sanoo.
 Iranin presidentti  Hassan Rouhani  totesi tämän vuoden toukokuussa puheessaan, että sopimuksessa vielä mukana oleville maille annetaan 60 päivää aikaa laatia uusi sopimus Iranin kanssa. Iran on uhkaillut toimenpiteillä, jos pakoteruuvia ei saada löysytettyä.
 – Iran hakee helpotusta pakotteisiin painostamalla ydinsopimuksen muita osapuolia tällaisella retoriikalla, Sinkkonen sanoo.
 Hänen mukaansa Yhdysvaltojen pakotepolitiikan ideana on nakertaa Iranin nykyhallinnon asemaa. Silti Sinkkosen mukaan pakotteet eivät välttämättä saavuta sitä, miksi ne on asetettu.
 – Ongelmana on se, että pakotteet ovat historiallisesti tarkasteltuna jopa vahvistaneet hallinnon asemaa Iranissa, Sinkkonen sanoo.
 Trump varjelee kannatuslukujaan
 Yhdysvalloissa käydään ensi vuonna presidentinvaalit ja vaalikampanjat on jo avattu. Sinkkosen mukaan presidentti vaikuttaa vastahakoiselta tekemään mitään sellaista, joka laskisi hänen kannatuslukujaan.
 – Trump kampanjoi Lähi-idän interventiota vastaan, samalla tavalla kuin kampanjoi aikanaan Obama.
 Iranin kriisi on ajanut Trumpin puun ja kuoren väliin. Sinkkosen mukaan Trump haluaa näyttäytyä vahvana johtajana ja osoittaa, että Yhdysvallat määrää kaapin paikan monilla eri areenoilla.
 Samalla Trump näyttää haluttomalta lähtemään mukaan laaja-alaiseen sotilaalliseen konfliktiin Lähi-idässä.
 – Varsinkaan jos on olemassa riski siitä, että Yhdysvallat päätyy jälleen tilanteeseen, joka on verrattavisssa tämänhetkiseen Afganistanin tilanteeseen.
 Afganistanin sota on Yhdysvaltojen historian pisin sota, jossa maa on ollut osallisena.
 YK:n apu jäänee laihaksi
 Toukokuun alusta lähtien tilanne Persianlahdella on jälleen kiristynyt öljytankkereita vastaan tehtyjen iskujen ja Iranin alasampuman yhdysvaltalaisen tiedustelulennokin myötä. Maat ovat syyttäneet kiristyneestä tilanteesta toisiaan.
 Yhdysvallat on vienyt Iran-kysymyksen YK:n turvallisuusneuvoston käsittelyyn. Neuvoston on määrä kokoontua maanantaina illalla. Sinkkonen ei usko, että neuvostosta saadaan konkreettista apua tilanteen ratkaisemiseksi, sillä neuvoston jäsenmaat ovat erimielisiä siitä, miten tilanteessa pitäisi edetä.
 – Silti kukaan ei halua, että tämä eskaloituu sotilaallisen konfliktin tasolle.
 Lue myös:
 Ulkoministeri Pekka Haavisto Yhdysvaltojen ja Iranin välisestä kovistelusta: Sodan riski on todellinen – Suomi viestinyt malttia Iranille

Syttyykö sota? Iran pyristelee irti Yhdysvaltojen pakoteruuvista ja "pelaa vaarallista peliä" – nämä seikat vaikuttavat konfliktiin


Summary: Horsman mukaan kirkon virallinen läsnäolo Pride-viikolla on viesti siitä, että kirkko sitoutuu toimimaan jatkossa yhä vahemmin vähemmistökysymysten puolesta.

Suomen suurin kulttuuri- ja ihmisoikeustapahtuma  käynnistyy tänään.  Pride-viikko  antaa äänen sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin kuuluville ja juhlistaa tasa-arvoa, yhdenvertaisuutta sekä kaikille kuuluvia ihmisoikeuksia.
 Evankelis-luterilainen kirkko on mukana tapahtumassa ensimmäistä kertaa virallisena yhteistyökumppanina. Kaikkia tämä ei ole miellyttänyt ja yhteistyöstä nousi ennen Pride-viikkoa kohu.
 Mistä kyse?
 Kristillisdemokraattien kansanedustaja, puolueen entinen puheenjohtaja ja entinen sisäministeri Päivi Räsäsen ja arkkipiispa Tapio Luoma kävivät viime viikolla julkista kirjeenvaihtoa, kun kaksikon välille roihahti sanasota kirkon osallistumisesta Helsinki Pride -tapahtumaan.
 Räsänen lähetti arkkipiispalle  avoimen kirjeen , jossa hän esitti muun muassa huolensa kirkon arvopohjasta. Arkkipiispa Luoma vastasi Räsäsen kirjeeseen omalla  kirjeellään , jossa hän puolusti kirkon läsnäoloa tapahtumassa.
 Horsma seurasi kirjeenvaihtoa surullisena.
 – On todella surullista, että ihminen, jolla on ollut näin paljon valtaa ja positio voi tuottaa tällaista syrjivää puhetta. Sillä on vaikutusta monen ihmisen elämään ja yhteisöihin. Tämänkaltaisella puheella on vaikutusta esimerkiksi siihen, miten joku kokee oman itsensä, Horsma sanoo.
 Helsinki Pride -yhteisön toiminnanjohtaja Aaro Horsma pitää tärkeänä, että kirkko on Pride-viikolla mukana virallisena yhteistyökumppanina.  Laura Hyyti / Yle
 Kuka ja mitä?
 Aaro Horsma  on Helsinki Pridea järjestävän Helsinki Pride -yhteisön toiminnanjohtaja. Horsma on työskennellyt vuodesta 2012 lähtien Helsingin Setan sosiaalityöntekijänä ja vuodesta 2015 lähtien Helsingin Setan sosiaali- nuoriso- ja koulutustyöstä vastaavana suunnittelijana.
 Aaro Horsman mukaan Pride-kulkueen kasvua selittää se, että se antaa alustan muillekin vähemmistöille kuin sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöille.   Laura Hyyti / Yle
 Tätä et ehkä tiennyt?
 Viikko huipentuu lauantaina järjestettävään Pride-kulkueeseen ja -puistojuhlaan. Tapahtuma on kasvanut nopeasti. Viime vuonna Helsingin-kulkueeseen osallistui jopa 100 000 ihmistä, mikä on lähes  kolminkertainen määrä  edellisvuoteen verrattuna. Samalla siitä tuli suurin Suomessa järjestetty yksittäinen mielenosoitus. Se on kasvanut pohjoismaiden suurimmaksi Pride-kulkueeksi.
 – Tämä kertoo siitä, että Suomessa on syntynyt monenlaisia liikkeitä ihmisoikeuksien puolesta. Suomalaiset ovat selkeästi heränneet jonkinlaiseen uuteen aktivismiin. Aktiivisuus yhdenvertaisuus- ja tasa-arvokysymyksissä on tullut paljon laajemmaksi ja näkyvämmäksi, pohtii Horsma.
 Mikä on tärkeää muistaa?
 – Pride-liikkeellä ja tapahtumalla on yhtä monta tulkintaa kuin on seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön kuuluvia ihmisiä. Se on mielenosoitus, jonka juuret ovat viranomaisia vastaan nousseissa mellakoissa. Poliisi teki mielivaltaisia  ratsioita New Yorkissa 50 vuotta  sitten.
 – Pride on moninaisuuden ja saavutetettujen oikeuksien juhla. Samalla se on muistutus siitä, että ihmiset eivät ole edelleenkään yhdenvertaisia ja tasa-arvoisia Suomessa tai maailmalla.
 Aaro Horsmaa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä.
 Lue lisää:
 Päivi Räsäsen ja arkkipiispan kirjeenvaihto toi taas pintaan kirkon ristiriidat avioliitosta –tutkija ei usko pikaisiin muutoksiin
 Sari Essayah: Päivi Räsänen saa vapaasti arvostella kirkon Pride-kumppanuutta   (Helsingin Sanomat 19.6.2019)
 New Yorkin poliisi pyysi anteeksi homobaariin vuonna -69 tehtyä ratsiaa – Stonewallin mellakka 50 vuotta sitten aloitti Pride liikkeen

On hienoa, että kirkko uskalsi tulla mukaan, sanoo Helsinki Pridea järjestävän yhteisön toiminnanjohtaja Aaro Horsma – "Mukanaololla ja yhdessä on helpompi edistää asioita"


Summary: Rocco Morabito ehti pakoilla yli kaksi vuosikymmentä ennen kuin hänet pidätettiin Uruguayssa vuonna 2017.

Italialainen mafiapomo  Rocco Morabito  on karannut vankilasta Uruguayn pääkaupungissa Montevideossa, kertoo uutistoimisto AFP.
 ”Milanon kokaiinikuninkaana” tunnettu Morabito oli määrä luovuttaa Uruguaysta Italiaan kärsimään vankeustuomiotaan. Hänet pidätettiin syksyllä 2017 Uruguayn lomakohteessa Punta del Estestä, jossa hän oli asunut väärän henkilöllisyyden turvin. Morabito ehti pakoilla yli 23 vuotta.
 Urugualaisviranomaisten mukaan Morabito ja kolme muuta vankia pakenivat sunnuntaina vankilan katossa olevasta reiästä. Tämän jälkeen he ryöstivät läheisen maatalon asukkaat ja jatkoivat pakoaan.
 Ndrangheta-rikollisjengin päälliköksi epäilty Morabito oli yksi Italian etsityimmistä rikollisista vuodesta 1995 lähtien.
 Ndrangheta-jengi hallitsee noin 80 prosenttia Euroopan kokaiinikaupasta.
 Lisää aiheesta:
 BBC: Uruguay suostuu luovuttamaan "Milanon kokaiinikuninkaan" Italiaan

AFP: ”Milanon kokaiinikuningas” karkasi vankilan katossa olevasta reiästä Uruguayssa


Summary: Ulkokuntosalien määrä kasvaa ja niiden puitteet paranevat.

Ulkoliikuntapaikalla on hikiset tunnelmat. Lämpötila on päivän mittaan hivuttautunut hellelukemiin. Väkeä riittää silti myöhäiseen iltaan saakka ja varsinkin silloin kun päivän kuumuus hiukan hellittää.
 Iina-Riikka Niiranen  tekee askelkyykkyä Kimpisen urheilukentän laidalla ja työntää samalla liikkeellä lastenrattaita. Rattaissa istuu poika ja viereisellä kuntoilutelineellä temppuilee kuusivuotias  Elma .
 — Me käymme täällä koko perheen voimin, koska tämä on usein se helpoin paikka tulla. Ja kaikki voivat treenata kuka mitenkin, Niiranen kertoo.
 — Mä kiipeilen tuolla yleensä. Hauskinta on, kun saa roikkua tuolla, säestää Elma.
 Moni siirtyy kevään tullen kokonaan ulos treenaamaan. Urheilun lisäksi samalla voi nauttia raittiista ulkoilmasta. Silva Laakso / Yle
 Ulkoliikuntapaikkojen suosiota on vaikea mitata, sillä kävijätilastoja ei ole. Ne ovat kuitenkin helppokäyttöisiä, monipuolisia ja kaikkien saavutettavissa. Ulkoliikuntapaikoilta ei peritä pääsymaksuja ja niissä voi treenata mihin kellonaikaan tahansa.
 — Kun paikka on hyvä, käyttäjä huomaa sen ja tulee uudestaankin. Ihmiset toivovat, että liikuntapaikka on hyvässä kunnossa ja lähellä omaa elinpiiriä, kertoo liikuntajohtaja  Pasi Koistinen  Lappeenrannan kaupungilta.
 Sen allekirjoittaa myös  Annika Sorsa , joka asuu Kimpisen urheilupuiston läheisyydessä. Hän kertoo kesäisin suuntaavansa ulkokuntosalille useana aamuna viikossa.
 — Mie tykkään treenata vapailla painoilla ja välillä tehdä kuntopiiriä noilla laitteillakin, Sorsa kertoo.
 Kimpisen ulkokuntosalilla on kuntosalilaitteiden lisäksi myös alue, jossa voi treenata vapailla painoilla. Kyykkyä tekee Aleksei Streznikov. Silva Laakso / Yle
 Uusia ulkokuntosaleja ympäri Suomea
 Lappeenrannassa lähiliikuntamahdollisuuksiin on satsattu ja uusia lähiliikuntapaikkoja rakennetaan. Sama trendi jyllää myös muissa kaupungeissa. Tampereella ulkokuntosaleja on kymmenen, Helsingissä yli 20. Jyväskylässä treenaamaan voi päästä kahdeksassa paikassa ja Turussa 20:ssä. Suuri osa ulkokuntosaleista on rakennettu viimeisen viiden vuoden aikana.
 Uudet lähiliikuntapaikat lisäävät käyttömukavuutta ja toisaalta voivat ehkäistä myös esimerkiksi loukkaantumisia.
 — Lähiliikuntapaikkoja ja ulkokuntosalejakin on paljon erilaisia. Osa vanhoista on ergonomisesti heikkoja, sillä niissä vaihtoehdot ovat joko aivan liian kevyitä tai aivan liian painavia, Koistinen kertoo.
 Uudemmissa malleissa onkin säätövaraa, aivan kuin sisäkuntosalilaitteissakin. Ero on siinä, että ulkokuntosalilaitteet kestävät säävaihtelua eikä katoavia irto-osia juuri ole. Tosin Lappeenrannassa löytyy niitäkin paikkoja, joissa ulkokuntosalilta löytyy myös levypainoja ja tankoja. Käytännössä treenaajalla on vain mielikuvitus rajanaan.
 Kokosimme alle viisi tehokasta liikettä, joilla voit kohottaa kuntoasi ulkokuntosaleilla.
 1. Reidet ja pakarat
 Kyykkyä voi tehdä ilman painoja, tangolla tai laitteessa. Kyykkäämällä treenaat reisiä ja pakaraa. Ensimmäisellä videolla käydään läpi kyykky painon kanssa ja toisessa kevennetty versio, joka sopii esimerkiksi senioreille tai aloittelijoille.

 2. Rintalihas
 Rintalihasta voi kehittää penkkipunnerruksella tai punnertamalla oman kehon painolla. Ensimmäisessä videossa käydään läpi penkkipunnerruksen tekniikka ja toisessa kevennetty versio, jossa punnerrus tapahtuu tukea vasten. Punnertaa voi myös maassa.

 3. Selkä
 Selkälihaksia voi kehittää kulmasoudulla ja leuanvedoilla. Ensimmäinen video esittelee kulmasoudun laitteella ja toisella videolla esitellään kaksi versiota leuanvedosta.

 4. Pakarat
 Askelkyykkyä on helppo varioida oman kunnon ja liikkuvuuden mukaan. Askelkyykky kehittää pakaraa ja koordinaatiokykyä.

 5. Keskivartalo
 Klassisen vatsarutistuksen voi tehdä vatsapenkissä tai maassa. Vatsarutistuksen voi tehdä suoraan tai kiertäen.

 Treeniä lapsista vanhuksiin
 Liikunnanohjaaja  Anne Peuhkuri  tietää, että lihaskuntoa olisi syytä treenailla joka iässä.
 — Kaikillehan se on hyväksi. Mitä vanhempi on, sitä tärkeämmäksi lihaskuntoharjoittelu muodostuu. Toimintakyky pysyy yllä ja esimerkiksi kotona vessanpöntölle istuminen ei käy liian vaikeaksi. Mitä parempi lihaskunto, sitä helpommaksi arkitoimet muodostuvat, Peuhkuri kertoo.
 Peuhkuri kannustaa lapsiperheitä yhdessä liikkumiseen, kunhan turvallisuusasiat on käyty läpi. On vanhempien vastuulla, että lapset eivät satuta itseään tai muita treenaajia, mutta tilaa riittää kaikille.
 — Lapset pääsevät vaikka köysissä roilailemaan. Se, että lapset ottaa mukaan opettaa heille liikunnallista elämäntapaa ja lapsi saa mielekkäitä kokemuksia, kun saa luvan kanssa kiipeillä, Peuhkuri kertoo.

Ilmainen kuntosali, jolla ei tarvita sopimuksia eikä sitoutumista – näillä 5 liikkeellä pääset kuntoon


Summary: Presidentti Trumpin mukaan pakotteet saattavat kestää useiden vuosien ajan.

Yhdysvallat on ilmoittanut kiristävänsä Iraniin kohdistamiaan pakotteita. Presidentti  Donald Trump  ilmoitti, että uudet pakotteet kohdistuvat Iranin korkeimpaan johtajaan, ajatollah  Ali Khameneihin . Pakotteiden tarkoituksena on rajoittaa Khamenein ja tämän lähipiirin rahaliikennettä.
 Yhdysvaltain valtiovarainministeriön mukaan pakotteita asetetaan kahdeksalle Iranin kansalliskaartin komentajalle. Valtiovarainministeri  Steve Mnuchin  kertoi, että pakotteita on määrä asettaa myöhemmin tällä viikolla myös Iranin ulkoministerille  Mohammad Javad Zarifille.  Niin ikään Iranin omaisuutta on määrä jäädyttää miljardien arvosta, kertoi Mnuchin.
 Trumpin mukaan pakotteet saattavat kestää useiden vuosien ajan.
 Trump toisti aiemmat vakuuttelunsa siitä, ettei Yhdysvallat halua sotaan Iranin kanssa. Presidentin mukaan Yhdysvallat haluaa, että Iran lopettaa terrorismin sponsoroinnin eikä kehitä ydinasetta.
 Iranin ulkoministeri Zarif ilmoitti illalla Twitterissä, että "Trump on 100-prosenttisesti oikeassa siinä, ettei Yhdysvaltain armeijalla ole asiaa Persianlahdelle".
 – Nyt on selvää, että B-ryhmää eivät kiinnosta Yhdysvaltain intressit. He halveksivat diplomatiaa ja janoavat sotaa, tviittasi ulkoministeri.
 B-ryhmään kuuluvat Zarifin mukaan Yhdysvaltain turvallisuusneuvonantaja  John Bolton , Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  ja Saudi-Arabian kruununprinssi  Mohammad bin Salman . Zarif on aiemmin todennut, että nimenomaan B-ryhmä voi ärsyttää Trumpin konfliktiin Irania vastaan.
 Yhdysvaltain ja Iranin väliset suhteet ovat kärjistyneet viime viikkojen aikana äärimmilleen. Yhdysvallat oli perjantaina iskemässä kolmeen eri kohteeseen Iranissa, mutta Trump  kertoi peruneensa iskut aivan viime tingassa,  koska piti niitä ylimitoitettuna.
 Iskut olisivat olleet vastatoimia sille, että Iran ampui aiemmin viime viikolla alas miehittämätön amerikkalaislennokin.
 "USA:n ei pidä kantaa kaikkea vastuuta öljykuljetuksien turvallisuudesta"
 Yhdysvaltain ulkoministeriön virkamies kertoi tänään, että maa on rakentamassa liittolaistensa kanssa Persianlahdelle verkostoa, jossa eri maat ovat mukana valvomassa alueen öljykuljetusten turvallisuutta. Virkamies ei nimennyt maita, jotka ovat mukana kyseisessä koalitossa.
 Aiemmin tänään Trump valitteli taakkaa, jonka Yhdysvallat joutuu kantamaan suojellessaan öljykuljetuksia Hormuzinsalmella. Trump on sitä mieltä, että kaikkien maiden tulisi olla itse vastuussa omista aluksistaan alueella. Hän vaikutti osoittavansa arvostelunsa erityisesti Kiinan ja Japanin suuntaan.
 Trump on lisännyt Iranin-vastaisia pakotteita sen jälkeen, kun Yhdysvallat irrottautui vuonna 2018 monen maan välisestä Iran-ydinsopimuksesta. Trumpin tavoitteena on pakotteiden avulla rampauttaa Iranin talous.
 Lisää aiheesta:
 Tällainen on ollut Yhdysvaltain Iran-suhteiden vuoristorata – ydinkumppanista pahan akselin kautta ydinsopuun ja uuteen kriisiin
 Syttyykö sota? Iran pyristelee irti Yhdysvaltojen pakoteruuvista ja "pelaa vaarallista peliä" – nämä seikat vaikuttavat konfliktiin
 Yhdysvaltain ulkoministeri haukkui Iranin ulkoministerin julkistaman kartan lapselliseksi
 Trump perui iskut Iraniin vain kymmenen minuuttia ennen operaation aloittamista

Trump: Uudet pakotteet kohdistuvat Iranin johtajaan Khameneihein


Summary: Päätöksessä korostetaan, että EU-maita sitovat samat arvot.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Puola sääti huhtikuussa 2018 kiistellyn lain, jossa maan korkeimman oikeuden tuomareiden eläkeikää laskettiin 70 vuodesta 65 vuoteen. Laki olisi pakottanut kolmanneksen oikeuden tuomareista eläkkeelle kesken virkakauden.
 Puolan hallitus oli jo aiemmin ottanut uusien tuomareiden nimittämisen tiukkaan poliittiseen kontrolliin, ja uusi laki olisi mahdollistanut hallitukselle myötämielisten tuomareiden nimittämisen korkeimpaan oikeuteen.
 EU:n tuomioistuin antoi asiassa tänään tuomion, joka mukaan tämä laki on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa.
 EU:n komission nosti asiassa lokakuussa 2018 EU-tuomioistuimessa kanteen Puolaa vastaan.
 Jäsenmaita sitovat samat arvot
 EU:n tuomioistuin asettui tänään maanantaina odotetusti komission kannalle.
 Tuomioistuin toteaa päätöksessään, että unionin oikeus perustuu siihen perustavanlaatuiseen lähtökohtaan, jonka mukaan kukin jäsenvaltio jakaa kaikkien kanssa unionisopimuksen 2. artiklassa määritellyt yhteiset arvot.
 Mielenosoittajia Puolan korkeimman oikeuden edustalla Varsovassa kesällä 2018. Piotr Nowak / EPA
 Unionisopimuksen 2. artiklassa todetaan:
 ”Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina.”
 EU:n arvoihin kuuluu siis oikeusvaltioperiaate, jossa tuomareiden ja oikeuslaitoksen riippumattomuus poliittisesta painostuksesta on keskeistä.
 EU-oikeus toteaa päätöksessään, että jäsenvaltioiden välillä vallitsee keskinäinen luottamus siihen, että kyseiset arvot, joihin unioni perustuu tunnustetaan ja unionin oikeutta noudatetaan.
 Oikeus linjaa päätöksessään, että vaikka lainkäytön järjestäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, niiden on noudatettava unionin oikeuden velvoitteita.
 EU-tuomioistuin antoi väliaikaisen pikatuomion jo aiemmin
 Kiista nosti Puolassa viime kesänä suuria mielenosoituksia hallitusta vastaan ja tuomareiden puolesta.
 Laki sisälsi muun muassa erikoisen mahdollisuuden, että tuomari saisi jatkaa virassaan eläkeiän jälkeen Puolan presidentin luvalla. Päätös perustuisi täysin presidentin omaan harkintaan.
 Puolan korkeimman oikeuden presidentti Malgozata Gersdorf. Jakub Kaminski / EPA
 Korkeimman oikeuden presidentti  Malgorzata Gersdorf  kutsui uudistusta ”puhdistukseksi” ja  kieltäytyi jättämästä töitään , vaikka laki olisi pakottanut myös hänet eläkkeelle.
 EU:n komissio pyysi viime syksynä EU-tuomioistuimelta kiireellistä väliaikaista päätöstä kiistaan. Tuomioistuin kielsikin joulukuussa kiistellyn lain täytäntöönpanon. Puola mukautui päätöksen ja eläkkeelle siirretyt tuomarit saivat palata töihin.
 Tänään annettu lopullinen tuomio oli siis odotettu, mutta se ja sen perusteet ovat periaatteellisesti hyvin tärkeät koko unionin kannalta. Oikeuslaitoksen riippumattomuutta on kyseenalaistettu muuallakin, kuten Unkarissa, ja nyt EU-tuomioistuin linjaa, miten se aikoo tähän suhtautua.
 Puolan oikeusvaltion tila on heikko
 EU-tuomioistuimen nyt tekemä päätös ei kuitenkaan ratkaise vuosia jatkunutta kiistelyä Puolan oikeuslaitoksen riippumattomuudesta.
 Kyseessä on vain yksi osa kamppailussa Puolan oikeusvaltiosta.
 Puolaa hallitseva Laki ja oikeus -puolue on nimestään huolimatta käytännössä heikentänyt maan oikeuslaitoksen riippumattomuutta.
 Heti noustuaan valtaan vuonna 2015 se hyökkäsi Puolan perustuslakituomioistuimen kimppuun. Perustuslakituomioistuimen kokoonpanon muuttaminen hallitukselle myötämieliseksi mahdollisti muut oikeusvaltiota nakertaneet toimenpiteet.
 Puolan Perustuslakituomioistuin on siis eri instituutio kuin maan korkein oikeus. Perustuslakituomioistuimen tehtävä on nimensä mukaisesti tulkita ja valvoa maan perustuslain toteutumista.
 Pääministeri  Mateusz Morawiecki  ja Puolan tosiasiallinen johtaja, Laki ja oikeus -puolueen puheenjohtaja,  Jarosław Kaczyński  ovat arvostelleet avoimesti ja kovasanaisesti maan tuomareita ja syyttäjiä.
 Puolan todellinen johtaja Jarosław Kaczyński on viralliselta statukseltaan rivikansanedustaja. Tomasz Gzell / EPA
 Periaatteessa vaikeasti erotettavia syyttäjiä ja tuomareita on saatu viralta muun muassa muuttamalla oikeusistuimia koskevia lakeja ja oikeusistuimien nimiä.
 Toukokuussa  Ylen haastattelussa  Puolan perustuslakituomioistuimen entinen presidentti Andrzej Rzepliński kuvasi maan oikeusvaltion tilaa hyvin synkäksi:
 – En ymmärrä, miten tilanne voisi pahempi. Kaikki on jo vallanpitäjien kontrollissa.
 Puolan korkeinta oikeutta pidettiin maan oikeusvaltion riippumattomuuden viimeisenä linnakkeena.
 Laki ja oikeus -puolue ajautui vuonna 2017 avoimeen riitaan korkeimman oikeuden kanssa. Oikeus totesi, että Puolan presidentti  Andrzej Duda  oli ylittänyt toimivaltansa armahtaessaan Laki ja oikeus -puolueen jäsenen.
 Useita oikeusjuttuja komission ja Puolan välillä
 EU:n komissio huolestui Puolan oikeusvaltion tilasta jo yli kolme vuotta sitten. Komission nuhteluilla ei kuitenkaan ollut Puolan hallitukseen mitään vaikutusta.
 Vuonna komissio 2017 nosti EU-tuomioistuimessa ensimmäisen oikeusjutun Puolan tavallisten oikeusistuimen riippumattomuudesta. Se juttu on edelleen kesken.
 EU-tuomioistuimen käsittelyssä on useita Puolan oikeusvaltioon liittyviä juttuja ja lisää saattaa olla tulossa. Huhtikuussa komissio käynnisti jälleen uuden oikeusvaltion loukkaamista koskevan prosessin Puolaa vastaan. Tällä kertaa komissio hermostui tuomareihin sovellettavasta rangaistusmenettelystä.
 Lisäksi komissio on käynnistänyt unionisopimuksen artiklan 7. mukaisen poliittisen menettelyn, jossa jäsenvaltiota, joka loukkaa vakavasti unionin perusarvoja, voidaan rangaista esimerkiksi erilaisten oikeuksien menettämisellä.
 Unkari on kuitenkin uhannut kaataa kaikki tällaiset Puolan vastaiset unionin toimet ministerineuvostossa. Unkarin oman demokratian ja oikeusvaltion tilanne huolestuttaa EU:ssa vähintään yhtä paljon kuin Puolan tilanne.

EU:n tuomioistuimen mukaan Puolan kiistelty tuomarilaki on unionin lain vastainen – loukkaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta


Summary: Raskaasta teollisuudesta tehdyn selvityksen mukaan autojen ja talojen hinnat eivät juuri nouse, mutta teollisuus joutuu miettimään, mistä miljardit isoon muutokseen ja nollapäästöihin.

Hiilidioksidin talteenotto ja varastonti (CCS)

Euroopasta saattaa alkaa uusi teollinen vallankumous.
 Unionin raskas perusteollisuus voidaan laajan selvityksen mukaan muuttaa melko perinpohjaisesti vastaamaan ilmastovaatimuksia. Muutos voisi olla myös kannattava teollisuudelle. Kyse on jättimäisistä kustannuksista, mutta kustannukset voisivat jäädä pienemmiksi kuin aikaisemmin on laskettu, arvioi konsulttiyhtiö Material Economicsin tekemä  selvitys.
 Euroopan teollisuuden raskassarjalaiset käyttävät tuotteiden valmistukseen vielä runsaasti öljyä ja hiiltä, ja samalla tuottavat noin 14 prosenttia kaikista unionin kasvihuonepäästöistä. Perinteinen teollisuus on edelleen unionin teollinen pohja, mutta sen päästöt eivät ole viime vuosina laskeneet.
 – Nyt on vielä halvinta tehdä betonia uudesta raaka-aineesta ja isoilla päästöillä. Betonin kalkille on kuitenkin olemassa vaihtoehtoja ja sementin määrää voidaan vähentää betonissa, havainnollistaa selvityksen tehnyt konsultti  Per Klevnäs  mahdollisia vaihtoehtoja yhden teollisuushaaran osalta.
 Raskaan teollisuuden omien arvioiden mukaan sen päästöt laskevat noin 60 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Unionin ilmastotavoitteisiin nähden tahti on liian hidas ja se uhkaa tehdä tyhjäksi EU:n yhä kunninhimoisemmat tavoitteet. EU:n komissio on arvioinut, että myös perusteollisuuden on vähennettävä ilmastopäästöjään selvästi nykyistä enemmän. Muutoin päästöjä pitäisi vähentää kohtuuttomasti muualla.
 Komisso julkaisi viime vuoden lopulla oman  vision  siitä, millä keinoin EU pääsee laajalti hyväksyttyyn 1,5 asteen lämpenemistavoitteeseen.
 Nollapäästö on mahdollinen sähkön avulla
 Material Economicsin selvitys osoittaa, että muutos on teknisesti mahdollinen, mutta kallis.
 Selvityksessä on laadittu jo kokeiltujen ja käytettävissä olevien teknisten ratkaisujen avulla mallit, joiden mukaan myös teollisen vallankumouksen aikoinaan käynnistänyt teollisuus voi päästä nollapäästöihin vuonna 2050. Muutos esimerkiksi vaatii joka vuosi vähintään 40 miljardin investoinnit ja rutkasti lisää uusiutuvaa energiaa. Sähkön määrän pitäisi kolminkertaistua, jotta vaadittaviin nollapäästöihin päästään.
 – Tämä vaatii todella paljon lisää sähköä, mutta siihen nähden, mikä kehitys uusiutuvien tuotannossa on meneillään ja sieltä on saatavissa, lisäys ei ole mahdoton, summaa Klevnäs.
 Perusteollisuuden ilmastopäästöjä  Sementtikilon valmistuksen co2-päästö 0,7 kiloa Teräskilon co2-pästö noin 2 kiloa Muovikilon co2-päästö 4,6 kiloa
 Selvitystä on tehty yhteistyössä Brysselin yliopiston Eurooppatutkimuksen ja saksalaisen Wuppertalin instituutin kanssa. Sen taustalla on myös esimerkiksi Cambridgen yliopiston johtamisen laitos ja ajatushautomo Sitra. Selvityksen on tilannut yksi Euroopan suurimmista kestävän kehityksen säätiöistä, European Climate foundation.
 Teollisuus halutaan säilyttää unionissa
 Selvitys eroaa Euroopan komission näkemyksestä esimerkiksi betoniteollisuuden osalta. Komission kunnianhimoisin polku jätti ilmaan vielä 15 prosenttia betonintuotannon päästöistä, kun nyt tavoitellaan nollapäästöjä.
 Selvityksen tarkoituksena on ollut löytää muun muassa sementtiteollisuudelle kovaan kansainväliseen kilpailuun mahdollisimman käyttökelpoisia ja taloudellisia keinoja. Tavoitteena on, että tuotantoa ei siirretä kovien kustannusten takia unionin ulkopuolelle.
 Selvityksen mukaan tulevaisuuden avain moneen on kierrätyksen lisäksi sähkön reipas lisäkäyttö. Per Klevnäs pitää SSAB:n ja muiden metallijättien  suunnitelmia  käyttää uusiutuvaa sähköä vetykaasun valmistukseen tästä hyvinä esimerkkeinä. SSAB:n tarkoitus on korvata fossiilisia öljyä ja hiiltä kaasulla tuotannon niissä osissa, joissa vaaditaan todella korkeita lämpötiloja.
 Perusteollisuudessa tarvitaan korkeita lämpötiloja, jonka takia fossiilisia polttoaineita ei ole korvattu muilla energian lähteillä.  Jani Saikko / Yle
 Sama voisi olla mahdollista myös esimerkiksi betonin osana käytettävässä kalkkipitoisessa sementtiteollisuudessa. Sekä sementin että raudan jalostuksessa syntyy ilmastopäästöjä jo siinä vaiheessa, kun kalkkia tai raudan hiiltä käytetetään. Juuri vastaavista syistä perusteollisuuden vähennyksiä on pidetty vaikeina toteuttaa, kun fossiilisten polttoaineiden lisäksi niissä käytetään kalkin kaltaisia raaka-aineita, jotka itsessään aiheuttavat jalostettaessa ilmastopäästöjä.
 Muutoksen kustannukset jättimäisiä
 Runsaasti hiiltä käyttävän teollisuuden päästöjä on aikaisemmin yritetty ratkoa osittain piipun tai prosessin päihin asennettavilla hiilen talteenottolaitteilla. Vaikka laitteista on puhuttu jo pitkään, niiden käyttö on edelleen epävarmaa ja jotta niitä olisi kannattavaa käyttää, ne vaativat isoja laitoksia. Lisäksi talteen otettava hiili pitäisi varastoida, jollei sitä käytetä uudelleen valmistuksessa.
 Material Economicsin ja yhteistyökumppaneiden mukaan hiilentalteenotto (ccs) tai hiilen käyttö uudelleen tuotannossa (ccu) voidaan jopa välttää tai sitä tarvitaan aikaisemmin ajateltua selvästi vähemmän.
 – Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että ccs:lle on olemassa paljon enemmän vaihtoehtoja. Yllätyimme tästä myös itse, koska vaaditaan nopeita muutoksia, jatkaa vaihtoehdoista ilahtunut Klevnäs.
 Yrityksille vaikeinta on ottaa ne kalleimmat ensimmäiset askeleet kovassa kilpailutilanteessa  Per Klevnäs
 Löydös tekee muutoksesta teollisuudelle aikaisempaa edullisemman ja mahdollisesti houkuttelevamman. Kustannukset ovat silti jättimäisiä. Raudan jalostaminen ja betoniteollisuus ovat unionin suurimpia yksittäisiä saastuttajia ja näiden alojen kustannusten arvellaan nousevan vähintään useita kymmeniä prosentteja lähivuosikymmeninä. Lähempänä nollapäästöjä tuotantokustannukset voivat arvion mukaan jopa yli tuplaantua.
 – Olemme ottaneet teollisuuden ulosliputtamisen todellisena uhkana. Kustannnukset eivät ole kuitenkaan koko yhteiskunnalle niin suuria, Klevnäs vertaa.
 – Yrityksille vaikeinta on ottaa ne kalleimmat ensimmäiset askeleet kovassa kilpailutilanteessa, ja tässä päättäjien on autettava, Klevnäs painottaa ja korostaa sitä, että puhdas tuotanto on myös etu kansainvälisessä kilpailussa uusista markkinoista.
 Arvioiden mukaan esimerkiksi auton tai talon hinta olisi muutoksen jälkeen ostajalle alle prosentin kalliimpi.
 Päästöt voisivat puolittua kierrätyksellä
 Selvityksen mukaan hiilen talteenottolaitoksia voidaan välttää, jos teollisuus pystyy esimerkiksi käyttämään raaka-aineita tehokkaammin ja lisäämään kierrätystä. Myös ulkomaisen öljyn ja osittain myös kivihiilen hankintamenot laskevat.
 Esimerkiksi sementin valmistuksessa tämä tarkoittaa sitä, että sen käyttöä betonissa korvataan uusilla lisäaineilla, eri betonituotteiden tarpeellisuus mietitään uudelleen, vähennetään hävikkiä ja hyödynnetään jäte.
 Sementtiä voitaisiin raportin mukaan vähentää jopa puoleen menettämättä rakenteen kestävyydessä. Vastaavilla keinoilla sementin ja muiden raaka-aineiden valmistuksen päästöt voisivat vähentyä yli puolet tai enemmän vuoteen 2050 mennessä.
 Kaikkien temppujen jälkeenkin sementin valmistuksessa pitää mahdollisesti käyttää hiilen talteenottoa ja kierrättää sitä osana tuotantoa.
 Muun muassa Paraisilla kalkkikiveä louhivalla Nordkalkilla päästöjä on tarkoitus vähentää käyttämällä biopolttoaineita. Yhtiöllä on hyväksytty tuore ympäristöohjelma, jonka tavoitteena on vähentää muun muassa ilmastopäästöt lähelle nollaa 2040 mennessä.
 Nordkalkin ohjelma nojaa sähköistyksiin muun muassa kaivoksen kuljetuksissa. Yhtiö seuraa hiilenpoiston tekniikan kehitystä, mutta ainakin tässä vaiheessa yhtiö aikoo käyttää hiilen talteenotossa ccs-tekniikkaa.
 – Pystymme paremmin vähentämään päästöjä polttoaineita muuttamalla. Sen sijaan tuotantopäästöt vaativat hiilen talteenottoa. Tekniikka ei ole ihan vielä valmista, arvioi päägeologi  Håkan Pihl  Nordkalkilta.
 Lue myös:
 Yllättävä tieto: Suomi voisi puolittaa päästönsä ja säästää silti rahaa – Merituulivoima ja sähköautot halpenevat rajusti, arvioi raportti
 Fortumin suunnitelma Norjassa: Hiilidioksidi napataan talteen voimalaitoksen piipusta ja haudataan merenpohjaan
 Betoni tuottaa enemmän ilmastopäästöjä kuin lentoliikenne – pikkuinen firma Kannonkoskelta aikoo romauttaa päästöt tekemällä betonin jätteistä

Betonin, muovin ja teräksen valmistus tekemässä EU:n ilmastotavoitteet tyhjäksi – Muutos parempaan olisi teknisesti mahdollinen, mutta kallis


Summary: Muistatko, kuinka Iranin ydinhankkeita viime vuodet pelännyt länsi oli aikoinaan Iranin ydinystävä?

Iranin ja länsimaiden suhteet ovat kulkeneet viime vuosikymmeninä melkoista vuoristorataa kaveeraamisesta vihoitteluun. Šaahin Iran oli lännen keskeinen kumppani. Sen heikkouksia ja ylilyöntejä katsottiin sormien läpi.
 Islamilaisen vallankumouksen jälkeen paluuta vanhaan ei ole ollut.
 1953  Iranin öljyvarat kansallistanut pääministeri  Mohammad Mossadeq  syrjäytetään Yhdysvaltain ja Britannian tiedustelupalvelujen ohjailemassa sotilasvallankaappauksessa ja šaahi  Mohammad Reza Pahlavi  palaa valtaan lyhyen maanpakolaisuuden jälkeen.
 1957  Mohammad Reza Pahlavi solmii Yhdysvaltain kanssa sopimuksen ydinyhteistyöstä.
 1967  Yhdysvallat toimittaa Iraniin viiden megawatin tutkimusreaktorin.
 1968  Iran allekirjoittaa ydinsulkusopimuksen, joka kieltää ydinaseiden hankkimisen.
 1974  Iran solmii saksalaisen Siemens-yhtiön kanssa sopimuksen ydinvoimalan rakentamisesta Bushehriin.
 Iranilaiset opiskelijat tunkeutuivat Yhdysvaltojen lähetystöön Teheranissa 4. marraskuuta 1979. IRNA / EPA
 1979  Islamilainen vallankumous syrjäyttää šaahin. Iranin ylimmäksi uskonnolliseksi johtajaksi nousee ajatolla  Ruhollah Khomeini . Yhdysvaltain Teheranin suurlähetystö vallataan ja 444 vuorokautta kestävä panttivankikriisi alkaa. USA:n ja Iranin suhteet jäätyvät.  Ohjelma Iranin vallankumouksesta Ylen Elävässä arkistossa .
 1979  Ydinyhteistyö lännen kanssa päättyy. Rakennustyöt Bushehrissa keskeytyvät.
 1980  Iranin ja Irakin välinen sota alkaa. Irak pommittaa Bushehria. Sota kestää kahdeksan vuotta.
 Iranin armeijan sotilaita 1980 AP Graphics Bank
 Lue tästä, mitä ulkoministeri Pekka Haavisto ajattelee tilanteesta
 1981  Vallatussa suurlähetystössä pidetyt yhdysvaltalaiset panttivangit pääsevät vapaaksi.
 1984  Iran käynnistää ydinohjelmansa uudelleen vastavetona Irakin johtajan  Saddam Husseinin  uholle ydinaseen kehittämisestä.
 1987  Argentiinalaiset ryhtyvät muuntamaan Yhdysvaltojen 60-luvulla toimittamaa tutkimusreaktoria. Samana vuonna Iran ryhtyy tekemään yhteistyötä Pakistanin ydinaseen "isän"  Abdul Qadeer Khanin  kanssa.
 1988  Iranin ja Irakin sota päättyy.
 Iranin uskonnollinen johtaja ajatolla Ruhollah Khomeini. UPI
 Lue tästä tutkijan arvio, ovatko Yhdysvallat ja Iranin sodan partaalla nyt
 1989  Ajatolla Khomeini kuolee. Hänen seuraajakseen nousee ajatolla  Ali Khamenei .
 1995  Yhdysvallat asettaa Irania vastaan pakotteita, koska katsoo maan tukevan terrorismia ja yrittävän hankkia ydinaseita.
 1997  Maltillinen  Mohammad Khatami  voittaa ylivoimaisella enemmistöllä presidentinvaalit. Hän saa voiton myös vuoden 2001 vaaleissa.
 2002  Iranilainen oppositioryhmä paljastaa Iranin ydinohjelman. Opposition mukaan maalla on kaksi salaista ydinlaitosta.
 2002  Yhdysvaltain presidentti  George W. Bush  puhuu terrorismia tukevien maiden muodostamasta pahan akselista ja nimeää Iranin yhdeksi näistä maista.
 2002  Iran jatkaa Bushehrin ydinreaktorin rakennustöitä venäläisten avustamana Yhdysvaltain ankarasta vastustuksesta huolimatta.
 2003  Saksa, Ranska ja Britannia aloittavat neuvottelut Iranin kanssa. Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA vaatii Irania todistamaan, ettei se havittele ydinasetta. Iran sallii IAEA:n tarkastajille laajemman pääsyn laitoksiinsa ja sanoo keskeyttäneensä uraanin rikastamisen.
 Bushehrin ydinvoimala Iranissa 2004 EPA
 2005  Kovaa linjaa edustava  Mahmud Ahmadinejad  valitaan Iranin presidentiksi ja neuvottelut Britannian, Ranskan ja Saksan kanssa katkeavat. Iran ilmoittaa jatkavansa uraanin rikastamista, mutta vakuuttaa ydinohjelmansa rauhanomaisuutta. IAEA toteaa Iranin rikkovan ydinsulkusopimusta.
 2006  Iran murtaa IAEA:n Natanzin ydintutkimuslaitokseen asentamat sinetit. IAEA vie Iranin ydinohjelman YK:n turvallisuusneuvoston käsiteltäväksi. Turvallisuusneuvosto asettaa Irania vastaan pakotteita. Yhdysvallat, Venäjä ja Kiina liittyvät Ranskan, Saksan ja Britannian joukkoon neuvottelupöytään.
 2007  IAEA:n mukaan Iran on ryhtynyt valmistamaan ydinpolttoainetta ja ottanut käyttöön yli 1 300 sentrifugia. Myöhemmin IAEA toteaa Iranin pystyvän halutessaan kehittämään ydinaseen 3–8 vuodessa.
 Mahmud Ahmadinejad tervehti iranilaisia. Iranin presidentinkanslia / EPA
 2007  Yhdysvallat asettaa uusia pakotteita Irania vastaan. Seuraavana vuonna myös YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyy uusia ja aiempaa tiukempia pakotteita.
 2008  Yhdysvaltain presidentiksi valittu  Barack Obama  toivoo avoimempaa vuoropuhelua Iranin kanssa.
 2009  Iranille tarjotaan neuvotteluissa mahdollisuutta väkevöittää tarvitsemansa uraani ulkomailla. Iran hylkää aluksi ehdotuksen, mutta hyväksyy sen seuraavana vuonna.
 2010  YK:n turvallisuusneuvosto sopii jälleen uusista pakotteista Irania vastaan.
 Seinämaalauksia Yhdysvaltain entisen lähetystön edessä.  Jessica Stolzmann / Yle
 2011   Iran ilmoittaa, että Bushehrin ydinvoimala on liitetty valtakunnan sähköverkkoon .
 2012  EU:n iranilaiselle öljylle asettama tuontikielto astuu voimaan. EU kiristää muutenkin pakotteitaan.
 2013  Maltillinen  Hassan Ruhani  valitaan Iranin presidentiksi. Ruhani vakuuttaa, ettei Iran koskaan rakenna ydinaseita.  Ruhani ja Yhdysvaltain presidentti Barack Obama neuvottelevat puhelimitse.  Kyseessä on Yhdysvaltain ja Iranin johtajien ensimmäinen suora neuvottelu sitten vuoden 1979 islamilaisen vallankumouksen.
 2014  IAEA ilmoittaa Iranin vähentäneen ja laimentaneen rikastetun uraanin varastojaan.
 2015   Iran, Yhdysvallat, Venäjä, Kiina, Britannia, Saksa ja Ranska allekirjoittavat huhtikuussa alustavan ydinsopimuksen . Tarkoituksena on varmistaa, ettei Iran kehitä ydinasetta sekä päästä eroon Iraniin kohdistuvista pakotteista.
 Nainen ohitti rauhankyyhkyä kuvaavan maalauksen Iranin pääkaupungissa Teheranissa huhtikuussa 2015. Abedin Taherkenareh / EPA
 2015  Iran-neuvotteluissa Wienissä saavutetaan  sovinto  ja ydinsopimus syntyy.
 2018  Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump kertoo, että Yhdysvallat vetäytyy Iranin ydinsopimuksesta  ja palauttaa Iranin vastaiset pakotteet. "Jos ydinsopimus jatkuisi, se johtaisi ydinvarustelukilpaan Lähi-idässä", Trump sanoo ja viittaa Israelin esittämiin todisteisiin siitä, että Iran kehittää edelleen ydinaseita.
 2019  Iran ilmoittaa lopettavansa omalta osaltaan ydinsopimuksen noudattamisen ja lakkaa säännöstelemästä rikastetun uraanin ja ydinreaktoreissa käytettävän raskaan veden varastojaan.
 2019  Tilanne Persianlahdella kiristyy tankkereita vastaan tehtyjen iskujen ja Iranin alasampuman yhdysvaltalaisen tiedustelulennokin myötä. Yhdysvallat ja Iran syyttelevät toisiaan provokaatioista.  Presidentti Donald Trump peruu viime hetkellä suunnitellun ilmaiskun Iraniin . Mediatietojen mukaan  Yhdysvallat on tehnyt kyberiskun Iranin ohjustenhallintajärjestelmää vastaan .
 Lue myös: Trump: Uudet pakotteet kohdistuvat Iranin johtajaan Khameneihin

Tällainen on ollut Yhdysvaltain Iran-suhteiden vuoristorata – ydinkumppanista pahan akselin kautta ydinsopuun ja uuteen kriisiin


Summary: Ilomiehet-taiteilijaryhmä vuoraa elokuussa tukholmalaisen taidehallin töillään. Myös ulkoa.

PORVOO  Viisi miestä pyörii valkoisen paperin ympärillä mustan vesivärin kanssa kuvataiteilija  Petri Hytösen  ateljeessa. Hetken näyttää siltä kuin aikuiset miehet olisi pantu päiväkerhoon leikkimään yhdessä, mutta kyse on vakavasta asiasta.
 Suomalainen taiteilijaryhmä Ilomiehet on kutsuttu pitämään näyttely Tukholman esikaupunkialueella sijaitsevaan Kummelholmenin taidehalliin.
 Sen omistaa kaksi miestä,  Torbjörn Johansson  ja  Jan Watteus,  joista jälkimmäinen tunnetaan yhtenä Ruotsin merkittävimmistä taidekeräilijöistä. Ja juuri hän ihastui näihin suomalaismiehiin, jotka roiskivat Porvoossa mustaa vettä paperille ja heittävät läppää piirtämisen lomassa.
 Taiteilijoiden seurassa viihtyvä Watteus bongasi suomalaiset kolme vuotta sitten Supermarket-taidemessuilta Tukholmassa.
 – Messut olivat meille suuri läpimurto. Watteus pyöri meidän ympärillä tunti tolkulla ja jutteli kanssamme, kuvanveistäjä Jukka Vikberg sanoo.
 Kim Somervuori kuuluu Ilomiesten "nuorisosiipeen" Mårten Lampén / Yle
 Sukupuolisuus koetuksella
 Hytösen ateljeehen kokoontunut ryhmä on vain osa Ilomiehistä. Heitä on yhteensä 12, ja kokoonpano on muuttunut vuosien varrella.
 Porvoossa näyttää siltä, että paikalle on tullut opettajia ja oppilaita ja se pitää ainakin osittain paikkansa. Sekä  Kim Somervuori  että  Petteri Cederberg  opiskelivat Kuvataideakatemiassa, kun Hytönen opetti siellä maalausta.
 Hän on Ilomiesten primus motor, ja hyväntuulisuuden henkilöitymä.
 – Ryhmän perustamisen ajatuksena oli se, että miehet voivat pitää kimpassa hauskaa, Hytönen sanoo.
 Hän puhuu ryhmän yhteisöllisyydestä ja siitä, miten sukupuolisuuden käsite muuttuu, kun miehet viettävät yhdessä aikaa ja piirtävät.
 – Ehkä myöskään sanaa taide ei käytetä niin tosikkomaisesti kuin yleensä, Hytönen sanoo.
 Porvoon "seminaari". Mårten Lampén / Yle
 Suomalaiset räväyttivät
 Ruotsi on ollut kuvanveistäjä Jukka Vikbergille merkittävä esiintymispaikka, ja siellä hän pyöri jo 1990-luvulla Hytösen kanssa.
 Ilomiehet Jukka Vikberg Petri Hytönen Aarne Jämsä Antti Arkoma Niels Haukeland Paavo Paunu Henry Wuorila-Stenberg Mikko Paakkola Petteri Cederberg Henry Susiluoto Kim Somervuori Teemu Mäenpää
 Ilomiehissä Vikbergiä kiinnostaa yhdessä tekeminen, koska kuvataiteilijan työ on yksinäistä puuhaa.
 – Se on sellaista työhuoneella yksin murjottamista, Vikberg hymyilee.
 Hän nauttii taiteilijaryhmässä työskentelemisestä, koska siinä voi jättää myös vastuun ja velvollisuudet koko porukalle.
 – Kaikki ovat ammattilaisia. Nämä kaverit pystyvät hoitamaan minkä tilanteen tahansa, Vikberg kehuu.
 Tukholman taidemessuilla Ilomiehet piirsivät 4–5 päivää yhteen putkeen ja performanssi kiinnosti taidealan asiantuntijoita, yleisöä ja mediaa. Vikberg uskoo, että juuri tekeminen erotti heidät muista, sillä “taidemessut ovat usein aika tylsiä”.
 Tämän kokoluokan taiteilijaryhmät ovat myös harvassa.
 Taiteilijan työ on yksinäistä puuhaa, mutta Ilomiesten ansiosta se muuttuu sosiaaliseksi. Mårten Lampén / Yle
 Avaruus odottaa Tukholmassa
 Ilomiehet lähtevät elokuussa rakentamaan näyttelyä, jota he nyt suunnittelevat. Porvoon työpaja on vain yksi monista “seminaareista”, joissa ryhmän jäsenet vaihtavat ajatuksiaan ja testaavat ideoitaan.
 Kummelholmenin näyttelytila on energiayhtiö Fortumin entinen pannuhalli, jonka Watteus ja Johansson lunastivat yhdellä Ruotsin kruunulla vuonna 2013.
 Tukholman kaupunginmuseo toivoi, että rakennus säilytetään. Uudet omistajat tyhjensivät kohteesta 90 tonnia romua, ja teettivät siitä näyttelytilan.
 Ilomiesten on tarkoitus täyttää tila taiteella ja vuorata se sillä myös ulkopuolelta. Työhön menee pari viikkoa.
 Tukholman-näyttelyn nimi vie ajatukset moneen suuntaan, ja se kertoo myös Ilomiesten huumorista: ruotsiksi näyttely on  Glädjemäns hälsningar från rymden , eli terveiset avaruudesta, mutta englanniksi  Joymen Goes Space.  Se voi tarkoittaa vaikka 1960-luvun hippikulttuuria. Suomeksi näyttely on  Ilomiehet avaruudessa .
 Ilomiesten “nuorisosiiven” edustaja ajattelee teemasta näin:
 – Avaruus voi olla mitä vain ja siellä voi olla mitä tahansa. Se ei välttämättä tarkoita ufoja tai avaruusaluksia, kuvataiteilija Kim Somervuori sanoo.

Upporikas ruotsalaiskeräilijä ihastui piirtäviin suomalaismiehiin, ja pian he lähtevät Tukholmaan paketoimaan tämän gallerian


Kuorma-auto kippaa kasan suuria kivenmurikoita Vihtijoen Levoinkosken rannalle.
 Keskellä koskea seisova kaivinkone kauhaisee rannalta kasan kiviä ja asettelee ne tarkoin koskeen. Meneillään on Levoinkosken kunnostus. Tarkoituksena elvyttää joen kalakantaa.
 Koskesta on aikanaan siivottu kivet ja sorat tukinuiton vuoksi. Samalla katosivat rapujen suojakolot, uhanalaisten taimenten kutupaikat ja kalanpoikasten suoja-alueet.
 Virtavesien hoitoyhdistys Virhon jäsen  Markus Penttinen  vastaa Levoinkosken kunnostustushankkeesta. Hän kertoo, että pienellä työmäärällä voi saada näkyviä tuloksia jo muutamassa vuodessa.
 – Koski entisöidään, jotta tästä tulee uudestaan elävä ja elinvoimainen virtavesialue, Penttinen kertoo.
 Jokien ja purojen elvyttämistä tehdään pitkälti vapaaehtoistyönä. Virtavesien hoitoyhdistys Virhon lisäksi muun muassa WWF on tehnyt kunnostuksia. Antti Kolppo / Yle
 Työtä talkoovoimin ja lahjoitusrahalla
 Innostus pienvesien kunnostamiseen kalakantojen elvyttämiseksi on kasvamassa Suomessa.
 Uudellamaalla hankkeita on tällä hetkellä käynnissä runsaat kymmenen – yksi niistä on juuri Vihtijoen Levoinkoskella.
 – Pientä kiveä ja kutusoraa lisätään koskeen pitkin poikin, mutta ei miten sattuu, vaan sopiviin paikkoihin tietyillä kaavoilla ja opeilla, Penttinen kuvailee kunnostusta.
 Virtavesien hoitoyhdistys Virho kunnostaa Levoinkoskea talkoovoimin.
 Varat kosken kunnostukseen on saatu intohimoisena kalamiehenä tunnetulta näyttelijältä  Jasper Pääkköseltä .
 Näyttelijä Jasper Pääkkösen mielestä on surullista, minkälaisella vimmalla Suomessa on tuhottu lohijokia. Antti Kolppo / Yle
 Pääkkösen lahjoituksen turvin Vihtijoella kunnostetaan joenuomaa noin kolmesataa metriä.
 Joella kunnostustyötä seuraamassa ollut Pääkkönen arvioi, että asenne purojen kunnostamiseen on kymmenen viime vuoden aikana muuttunut.
 Hänen mielestään ihmiset arvostavat nykyään mahdollisuutta liikkua luonnossa ja seurata esimerkiksi uhanalaisten taimenten kutua.
 – Ihmiset ovat alkaneet ymmärtää, että pienten puro- ja jokivesistöjen ennallistamisessa ja niiden alkuperäisten kalakantojen palauttamisessa ei ole kysymys pelkästään viherpiipertämisestä.
 Vihtijokea on kunnostettu aiemminkin, mutta näyttelijä Jasper Pääkkösen lahjoituksen turvin Levoinkoskea voidaan ennallistaa aikaisempaa laajemmin. Antti Kolppo / Yle
 Työn alla dokumenttielokuva Suomen joista
 Pääkkönen kertoo heränneensä kalakantojen huonoon tilaan perhokalastusharrastuksen myötä.
 – Ymmärsin, ettei harrastus tule jatkumaan kauan, jos Suomi jatkaa kalakantojen huonoa hoitamista. Kampanjointi hyvinvoivien kalakantojen ja vapaana virtaavien jokien ja koskien puolesta on minulle sydämen asia.
 Näyttelijä työstää parhaillaan kansainvälistä dokumenttielokuvaa Suomen joista.
 Elokuvaa kuvataan pääkaupunkiseudulla ja myöhemmin pohjoisessa Kemijoella ja Iijoella. Amerikkalainen kuvausryhmä oli seuraamassa Pääkköstä myös Vihtijoella.
 – Suomen osuudessa kuvataan Suomen surullista historiaa jokien patoajana ja lohikantojen tuhoajana, Pääkkönen kertoo.
 ”Pienvedet ovat olleet Suomessa unohdettuja. Ei ole ymmärretty, millaisia aarreaittoja nämä ovat”, Virtavesien hoitoyhdistys Virhon jäsen Markus Penttinen toteaa. Antti Kolppo / Yle
 Jokien kunnostushankkeita on Suomessa meneillään kymmeniä. Markus Penttisen mukaan se ei riitä, sillä kunnostusta kaipaavia paikkoja on jopa kymmeniätuhansia.
 – Suomi on koskenperkausten ja patoamisten luvattu maa.
 Positiivisia tuloksia kosken ennallistamisesta voidaan nähdä jo seuraavana kutuaikana, kun kalat löytävät koskesta kaivattuja kutupaikkoja. Antti Kolppo / Yle

Näyttelijä Jasper Pääkkönen iski rahat pöytään – nyt Vihtijoella kunnostetaan koskea uhanalaisten taimenten kutupaikaksi


Summary: Skeittikontti on osa Helsingin kaupungin Ideahaku-kokeilua, jonka päämääränä on saada kaupunkilaiset liikkumaan.

– Se kuuluu lajiin, toteaa  Eveliina Kauppi , yksi Eläintarhan Skeittikontilla järjestettävän skeittikoulun osallistujista.
 – Se opettaa hirveästi, kun sattuu. Sitten et tee välttämättä samaa virhettä uudelleen. Tai et halua tehdä samaa virhettä uudelleen. No niin, siihen reunalle vaan, skeittikoulun vetäjä  Petrus Marttila  kannustaa.
 Skeittikontti  on Suomen Rullalautaliiton, HELriden ja Concrete Jamin yhteistuotos, jonka tavoitteena on saada helsinkiläiset liikkumaan ja löytämään itselleen uusia harrastusmuotoja. Kontilla järjestetään ilmaista skeittiopetusta kaksi kertaa viikossa. Lisäksi kontilta voi lainata skeittilautoja ja -suojia, siellä voi harjoitella levyjen soittamista ja dj:n taitoja, maalata graffiteja ja järjestää omia tapahtumia.
 Kauppi on saapunut kontille entisen opiskelukaverinsa  Kaisa Hirvosen  kanssa testaamaan, miltä viime talvena Kontulan skeittihallilla aloitettu laji tuntuu ulkona.
 – Kun aloittaa vähän vanhempana, niin mielellään ottaa kokeneemmalta skeittaajalta ensin ohjeet, ennen kuin lähtee rikkomaan itseään parkeille. Kaatumisten kautta sitä täytyy lähteä. Ei sitä muuten opi, ellei välillä mokaile oikein huolella, 29-vuotias Kauppi sanoo.
 Kaupilla on taustaa muista lautalajeista, joten tasapaino hänellä on valmiiksi suhteellisen hyvä. Skeittauksessa se kehittyy entisestään. Kaupin mukaan tasapainosta on hyötyä kaikilla elämänalueilla. Kauppi ja Hirvonen työskentelevät molemmat luokanopettajina.
 – Mikä itse lajissa kiehtoo, on se, että se näyttää äärimmäisen helpolta ja kevyeltä. Se on tosi kaunista, mutta tosi vaikeaa, Kauppi sanoo.
 Hirvosen mukaan isoin asia, jonka hän skeittikoulussa on oppinut, onkin pelkojen voittaminen ja kehonhallinta.
 Porukka liikkumaan ja ne nuoret, jotka eivät harrasta, harrastamaan
 Skeittaus eroaa esimerkiksi jalkapallosta siinä, että samaan porukkaan mahtuu teknisesti hyvin eritasoisia ja -tyylisiä harrastajia. Kilpailu käydään itseä vastaan. Antti Haanpää / Yle
 Aiemmin skeittikoulut ovat olleet Helsingissä maksullisia. Nyt Helsingin kaupungilla on kuitenkin menossa kolmen vuoden Ideahaku-kokeilu, jonka tavoitteena on tarjota lapsille ja nuorille uusia, matalan kynnyksen liikuntaharrastuksia.
 Viime syksynä alulle pantuun hakuun osallistui yhteensä 98 helsinkiläistä yhteisöä. Eläintarhaan kesäkuun alussa avattu Skeittikontti on yksi jatkokehitykseen päässeestä ja määrärahan saaneesta kymmenestä ideasta. Nyt on menossa ensimmäinen pilottijakso.
 Ideahaku-kokeilun kärkihankkeet Barreto ry, Lähiökoutsi Helride Collective ry, Skeittikontti Helsingin Jalkapalloklubi ry, Klubipallo Intomieliset ry, Break the Fight! Kuntoutussäätiö, Liike jatkuu – Tieto tukee Oranssi ry, FunNet-harrastusverkosto Pro Lapinlahti Mielenterveys-seura ry, Lapinlahden Löytäjät Pääkaupunkiseudun Partiolaiset ry, Satakolkyt – 130 km puhdasta liikkumisen iloa Wikimedia Suomi ry, Helsinki Rephotography Voimauttavan taiteen äärellä ry, Starttimylly
 – Tämä sijainti taitaa vetää automaattisesti ihmisiä puoleensa. Monet, joilla ei ole ennen ollut mitään kiinnostusta skeittaukseen, ovat nyt löytäneet lajin, kun ovat saaneet lainata täältä lautoja, kertoo Skeittikontilla harrastusvälineiden lainausta ja levyjä pyörittävä  Helga Hakoniemi .
 Helsingin kaupungin itäisen nuorisotyön kumppanuuspäällikön  Markku Toivosen  mukaan Skeittikontilla yhdistyy kaksi kaupungin strategista tavoitetta – saada porukka liikkumaan ja samalla ne nuoret, jotka eivät harrasta, harrastamaan. Toivosen mukaan poikkeuksellista on hankkeiden kesto.
 – Toimijoilla on kolmen vuoden turva lähteä kokeilemaan temppuja, joita ei ole ennen kokeiltu. Ideat voivat olla rohkeita. Voi kokeilla ja katsoa, miten tavoitteet toteutuvat. Jos ei onnistu heti, voi tehdä korjausliikkeitä ja luottaa siihen, että tukea tulee vielä pilottijakson jälkeenkin.
 Eläintarhassa järjestettävä skeittikoulu on avoin kaikenikäisille kaupunkilaisille. Antti Haanpää / Yle
 Vuositasolla Helsingin kaupunki myöntää useiden miljoonien eurojen edestä kulttuuri-, liikunta- ja nuorisotoiminnan avustuksia. Hakemuksia tulee vuosittain noin 3 000. Avustusta saavat sadat seurat, järjestöt ja yhdistykset.
 Ideahaulla haluttiin houkutella nuorisotoiminnan piiriin myös sellaisia tahoja, jotka eivät aiemmin ole onnistuneet saamaan rahoitusta hankkeilleen.
 – Helsinki pyrkii koko ajan enemmän ja enemmän ymmärtämään, mikä sen rooli on. Kaupunki ei tee enää niin paljon itse vaan toimii alustana: jeesataan ja tuetaan muita tekemään, Toivonen selittää.
 Alakulttuurista valtavirran villitykseksi ja uudeksi olympialajiksi
 Skeittikoulua vetävä Petrus Marttila on tehnyt vuosia töitä nuorten parissa. Edelliset kesät hän on kiertänyt Suomen skeittiparkkeja Skeittipakullaan ja opettanut niin lapsille ja nuorille kuin aikuisillekin skeittauksen saloja.
 Marttila on erityisen innoissaan siitä, että Eläintarhan Skeittikontilla kurssit ovat maksuttomia.
 Petrus Marttilan mukaan nuorisotyössä skeittaus toimii yhteisenä kielenä ja toimintamuotona ohjaajan ja nuorten välillä. Antti Haanpää / Yle
 – Kaikilla ei ole varaa harrastaa, ja skeittaus on sellainen juttu, että kun sinulla on lauta, pystyt tekemään sitä omatoimisesti. Tähtään siihen, että kurssin jälkeen tiedät vähän, miten poljetaan vauhtia, ja kynnys lähteä harrastamaan olisi matalampi.
 Aiemmin skeittaus nähtiin vahvasti osana alakulttuuria, mutta nyt lajista on tullut valtavirran villitys ja myös uusi olympialaji. Suomen Rullalautaliiton haaveena olisikin, että Skeittikontit leviäisivät ensi kesänä muihinkin kaupunkeihin. Alkuperäinen idea Skeittikonttiin saatiin Ruotsista, jossa konttien yhteydessä on pyöritetty muun muassa kahvilatoimintaa.
 Nuorisotyössä skeittaus toimii Marttilan mukaan ennen kaikkea yhteisenä kielenä ohjaajan ja nuorten välillä.
 – Me tulemme tosi hyvin toimeen, kun puhumme sitä samaa kieltä.
 "Skeittaus on taidetta"
 Marttilan mielestä skeittausta pidetään usein vaikeana ja maagisena juttuna. Miten on mahdollista, että lauta voi nousta sillä tavalla ilmaan ja pysyä kiinni jaloissa?
 – Mutta jos rohkaistut ja kokeilet, niin aika nopeasti se selkenee. Ja jokainen voi nauttia siitä omalla tasollaan!
 Marttilan mukaan skeittaus eroaa muista lajeista siinä, että samaan porukkaan mahtuu teknisesti hyvinkin eritasoisia harrastajia.
 – Esimerkiksi menestyvässä futisjoukkueessa ei voisi olla pelaajaa, joka potkisi tyylikkäästi palloa, mutta ei olisi teknisesti niin hyvä. Skeittauksessa samassa porukassa voi olla tosi eritasoisia ja erilaisia tyyppejä yhtä aikaa. Kilpailu tapahtuu itseä vastaan, ja se tajutaan oikeastaan heti, kun lähdetään skeittaamaan, hän jatkaa.
 Skeittikontilla työskentelevän Helga Hakoniemen mukaan Eläintarhalla sijaitseva kontti on houkutellut ohikulkijoita lainaamaan lautoja ja kokeilemaan skeittausta. Hakoniemi soittaa kontilla myös levyjä. Antti Haanpää / Yle
 Helsingin kaupungin näkökulmasta Skeittikontti elävöittää kaupunkikulttuuria ja tuo hyvää säpinää alueelle. Ideahaun hankkeissa painotettiin myös yhteistyötä eri yhteisöjen välillä. Rullalautailujärjestöille luonteva kumppani löytyi graffitien ja skeittauksen ympärille keskittyviin tapahtumiin erikoistuneesta Concrete Jamista.
 Petrus Marttila harrastaa skeittauksen lisäksi kuvataidetta, ja myös hänestä skeittaus ja taide kulkevat monella tapaa käsi kädessä.
 – Skeittaus on taidetta. Voit tehdä temppuja niin monella eri tavalla – sinun omalla, uudella tavallasi. Käytän samaa varastoa ja luovuutta maalaamiseen ja skeittaamiseen, Marttila avaa.
 Kuuntele seuraavaksi:
 Suomen skeittijoukkueen olympiatoivo Lizzie Armanto: "Skeittaukseen löytyy aina uusia tulokulmia ja lähestymistapoja"
 Katso seuraavaksi:
 Skede! Uusi sarja pureutuu skeittauksen vauhdikkaaseen ja moniulotteiseen maailmaan

"Skeittaus on taidetta" – Iso yleisö hurahti rullalautoihin, ja nyt Helsingissä on paikka, jossa lajia voi opetella aivan ilmaiseksi


Summary: Zištovan linnoituksen raunioissa oli säästynyt kuulia, jollaisia Vladin joukot käyttivät kulveriinikanuunoissaan piirittäessään osmaneja.

Bulgariasta on löytynyt yli puolen vuosituhannen takaisia tykinkuulia, joiden erittäin todennäköisenä omistajana tutkijat pitävät legendaarista  Vlad Seivästäjää , Draculan esikuvaa.
 Kuulat löytyivät Svištovista Zištovan linnoituksesta Tonavan varrelta. Vlad III eli Vlad Seivästäjä kirjoitti alkuvuonna 1462 Unkarin kuninkaalle kirjeen, jossa hän ylpeänä kertoi joukkojensa murskanneen veriviholliset osmanit Zištovin rajussa taistelussa.
 Hänellä lienee ollut paljon hampaankolossa osmaneja vastaan, sillä hän oli ollut heidän panttivankinaan.
 Vaikka Vladin nimikkoaseeksi aikakirjoihin on jäänyt seiväs, jolla aiheutettiin uhrille hidas ja tuskallinen kuolema, Valakian ruhtinaan arsenaalissa oli muitakin aseita.
 Yksi niistä olivat kulveriinit, pitkäpiippuiset kanuunat. Zištovasta löydetyt kuulat ovat niiden kaliperia ja olivat mitä ilmeisimmin juuri Vlad Seivästäjän piiritysjoukkojen käytössä, kertovat Sofian arkeologisen museon tutkijat  Archaeology in Bulgaria  -lehdessä.
 Sen artikkelissa on useita kuvia kuulista, jotka löytyivät 1400-luvun puoliväliin ajoitetusta kaivauskerroksesta. Seuraavalla vuosisadalla kulveriinit menivätkin jo kokonaan muodista, kertoo kaivausten johtaja  Nikolai Ovtšarov  bulgarialaiselle  Nova TV  -kanavalle.
 Ennestään on todistettu, että Vlad III piiritti Zištovaa ja valloitti sen, Ovtšarov sanoo.
 Vampyyriksi vasta 1800-luvulla
 Vladin arvellaan myös jääneen joksikin aikaa asumaan valloittamaansa linnoitukseen. Ainakaan hän ei palannut kotiin Valakiaan vielä useisiin kuukausiin.
 Alueen perimätiedon mukaan hän myös sai lapsen paikallisen naisen kanssa, mutta Ovtšarov kertoo tutkineensa huhua ja todenneensa sen perättömäksi.
 Hän toppuuttelee myös Vladin myöhempää mainetta vampyyri-Draculana, vaikka hänellä Dracula-lisänimi olikin.
 Se tarkoittaa Lohikäärmeen poikaa. Vlad Seivästäjän isä kuului aatelisten Lohikäärme-veljeskuntaan.
 – Hän oli julma, mutta sellaista se oli keskiajalla, ja hänelle sallittiin se silloin, Ovtšarov sanoo.
 Vampyyrimaine syntyi, kun irlantilainen  Bram Stoker  julkaisi  Dracula -romaaninsa vuonna 1897. Vladin kotiseuduilla nykyisessä Romaniassa kirja ilmestyi vasta vuonna 1990.
 Aikalaiskuvaus kertoo torneista ja moskeijasta
 Zištovasta on kaivauksissa löytynyt odottamattoman paljon, vaikka Venäjän sotilaat tuikkasivat sen tuleen Turkkia vastaan käymässään sodassa vuonna 1810.
 Mistään muusta muinaisesta bulgarialaislinnoituksesta ei ole säilynyt yhtä korkeita muurien kappaleita, iloisesti yllättyneet arkeologit kertovat.
 Osmanimatkailija  Evlija Celebin  1600-luvun kuvauksesta tiedetään, että vuorella sijainneessa linnoituksessa oli seitsemän tornia, vesisäiliö, komentajan asuintalo ja moskeija. Arkeologit olettavat sen olleen kirkko, ennen kuin osmanit valloittivat Zištovan slaavilaisilta.
 1800-luvun alusta on puolestaan säilynyt muutama kuvakaiverrus, joista Ovtšarov toivoo apua linnoituksen kaavaillussa restauroinnissa.
 Ovtšarovin tutkimusryhmä on löytänyt Vladin aikaisten ammusten lisäksi nuorempia kanuunankuulia sekä osan kolmannen vuosisadan seinäkirjoituksesta, jossa viitataan roomalaislegioonan oleskeluun samalla paikalla sijainneessa suuressa rajalinnakkeessa Novaessa.
 Noveassa on tehty arkeologisia kaivauksia jo kuuden vuosikymmenen ajan. Viime vuosina sitä on myös restauroitu.

Bulgariasta löytyi Vlad Seivästäjän ammusjemma


Summary: Perjantaina sattuneen onnettomuuden syy on yhä epäselvä.

Yhdysvalloissa tuhoisassa liikenneonnettomuudessa osallisena olleen avolava-auton kuski on pidätetty. Häntä syytetään seitsemästä kuolemantuottamuksesta.
 Kymmenen moottoripyöräilijän ryhmä törmäsi perjantaina vastaan tulevaan avolavautoon tuhoisin seurauksin New Hampshiressa. Seitsemän moottoripyöräilijää kuoli ja kolme loukkaantui.
 Avolava-autoa ajoi 23-vuotias mies. Hänet pidätettiin maanantaina kotonaan West Springfieldissä, Massachusettsissa.
 ABC-yhtiön alainen paikalliskanava WMUR TV tviittasi toissapäivänä saaneensa autoa kuljettaneelta mieheltä kommentin.
 – Tämä on suuri tragedia. Yritän käsitellä tätä perheeni kanssa. Olen järkyttynyt ja kaikki tapahtui yhtäkkiä, kuljettaja sanoi televisiokanavan mukaan.
 Uutistoimisto AP:n mukaan epäilty oli vuonna 2013 pidätetty rattijuopumuksesta.
 Epäillyn lanko vastasi tänään AP:n puhelinsoittoon ja kertoi koko perheen olevan shokissa onnettomuuden vuoksi.
 Onnettomuuden syy on yhä epäselvä. Viranomaiset ovat pyytäneet onnettomuuspaikalla olleilta valokuvia ja videoita, jotta syytä voitaisiin selvittää.
 Lisää aiheesta:
 Truck driver charged with 7 homicides in New Hampshire motorcycle crash
 Yhdysvalloissa seitsemän moottoripyöräilijää kuoli liikenneonnettomuudessa – joukossa oli veteraaneja ja heidän puolisojaan

Poliisi pidätti kuskin, joka oli osallisena 7 moottoripyöräilijän kuolemaan johtaneessa kolarissa USA:ssa


Summary: Asiantuntijoiden mukaan eroja selittää mielenterveyspalveluiden tarjonta ja ehkä myös ahdistus-sanan erilaiset tulkinnat.

Nuorten mielenterveysongelmat ovat lisääntyneet viime vuosina. Tämä näkyy muun muassa poissaoloina koulusta ja opintojen keskeytymisinä. Ongelmat eivät kuitenkaan jakaudu tasaisesti, vaan mielenterveydessä on sukupuolten ja alueiden välisiä eroja.
 Eniten ahdistuneita tyttöjä on Ahvenanmaalla. Poikien ahdistus taas on yleisintä Päijät-Hämeessä. Tiedot käyvät ilmi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL)  Sotkanet-palvelusta , jonka tuoreimmat luvut ovat vuodelta 2017.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) nuorisopsykiatrian linjajohtajan  Klaus Rannan  mukaan mielenterveysongelmien taustalla on usein monia syitä, minkä vuoksi erojen selittäminen on hankalaa. Joitakin yleisiä trendejä on kuitenkin tunnistettu.
 Ahdistuksen määrä kasvaa, kun nuoret siirtyvät peruskoulusta toisen asteen opintoihin. Tytöt kärsivät keskimäärin poikia enemmän ahdistuksesta ja masennuksesta. Masennus ja ahdistus ovat yleisempiä myös vähemmistöjen keskuudessa.
 – Epävarmuus omasta identiteetistä ja tulevaisuuden näkymistä voivat synnyttää mielenterveyden ongelmia. Mitä enemmän koetaan, että ollaan samalla viivalla muiden kanssa ja voidaan suunnitella omaa tulevaisuutta, sitä vähemmän on ahdistusta, Ranta sanoo.
 Stina Tuominen / Yle Lähde: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
 Tytöt raportoivat enemmän
 Tutkimuksessa kerätyn aineiston määrä vaikuttaa tiedon luotettavuuteen. Mitä pienempi otos on, sitä varovaisempi pitää olla yleistysten kanssa. THL:n kyselyssä nuoret arvioivat itse ahdistusoireitaan.
 Rannan mukaan nuoret saavat usein vaikutteita toisiltaan ja he ovat aikuisia herkempiä vastaamaan samalla tavalla kuin muut lähiyhteisönsä nuoret. Kansainvälisissä tutkimuksissa tytöt raportoivat säännöllisesti poikia enemmän masennuksesta ja ahdistuksesta.
 – Poikien voi olla vaikea tunnistaa tai sanallistaa pahaa oloaan, mutta poikien pahoinvointi voi ilmetä muilla tavoin esimerkiksi käyttäytymisessä, Ranta sanoo.
 Stina Tuominen / Yle Lähde: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
 Resurssien puute vaikuttaa
 Nuorten mielenterveyden alueellisia eroja voivat osaltaan selittää myös erot mielenterveyspalveluiden saatavuudessa. Joillain alueilla nuorten on vaikea saada matalan kynnyksen hoitoa, jolloin oireisiin ei päästä puuttumaan ajoissa. Hoitoon pääsyn odottaminen voi pahentaa nuorten vointia entisestään.
 Kansallinen koulutuksen arviointikeskus Karvi on selvittänyt opiskeluhuollon tilaa yleissivistävässä koulutuksessa. Arviointiryhmä toteaa raportin  tiivistelmässä , että nuorten psyykkinen oireilu on lisääntynyt ja että kouluihin tarvittaisiin enemmän lääkäreitä ja psykologeja.
 Terveydenedistämisaktiivisuuden tulkintakehys, eli  TEAviisari , kuvaa kunnan toimintaa asukkaidensa terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseksi. Koko maan osalta sekä lukion että toisen asteen terveyspalveluissa on parantamisen varaa. TEAviisarin mukaan henkilöstön määrässä ja osaamisessa on puutteita muun muassa Lapissa ja Päijät-Hämeessä.
 Lahtelainen räppäri  Miro Kuokkanen  kertoo avoimesti omista masennusoireistaan Ylen haastattelussa. Hän joutui odottamaan useita vuosia ennen kuin pääsi terapeutin vastaanotolle.
 Lue lisää:   Nuori räppäri kamppailee masennuksen kanssa ja yllättyi vastaanotolla: "Ammattiauttaja pisti Kummeli-videon pyörimään"
 Stina Tuominen / Yle Lähde: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
 Luvut yllättivät lääkärin
 Ahvenanmaalla yli 30 prosenttia ammattikoulua käyvistä tytöistä kertoo kärsivänsä joko kohtalaisesta tai vaikeasta ahdistuksesta. Koko maan keskiarvo on noin 18 prosenttia. Lukiota käyvistä tytöistä ahdistuksesta kärsii 25 prosenttia.
 Ahvenanmaan terveydenhuollon johtavan lääkärin  Olli-Pekka Lehtosen  mukaan havainto on yllättävä, sillä ahvenanmaalaiset voivat keskimäärin paremmin kuin muut suomalaiset.
 – Tämä on erittäin huolestuttava tieto. Yksi mahdollinen selitys voi olla, että sanaa ahdistus käytetään eri tavoin suomen ja ruotsin kielissä. Ruotsinkielinen voi sanoa, että tämä päivä on ahdistava, vaikka hän ei tarkoita sillä yleistä ahdistusta, Lehtonen sanoo.
 Ahvenanmaalla toisen asteen opiskelijoiden määrä on pieni, mikä sekin voi omalta osaltaan selittää tuloksia. Lehtosen mukaan kaikki hyvinvoinnin mittarit eivät välttämättä sovellu yhtä hyvin saarelle kuin mantereelle.
 – Hyvä taloudellinen tilanne ja työllisyys eivät takaa ihmisten hyvinvointia. Työssäkäyvillä vanhemmilla on usein vähemmän aikaa perheelle, jolloin lasten mahdolliset mielenterveyden ongelmat jäävät helposti huomaamatta.
 Lehtonen kuitenkin muistuttaa, että asiaa on syytä tutkia vielä tarkemmin, jotta ahdistuksen todelliset syyt saadaan selville.
 Stina Tuominen / Yle Lähde: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
 Opinnot jäävät pojilla kesken
 Päijät-Hämeessä ammattikoulua käyvistä pojista 7,4 prosenttia ilmoittaa kärsivänsä kohtalaisesta tai vaikeasta ahdistuksesta, kun koko maassa poikien keskiarvo on alle viisi prosenttia.
 Koulutuskeskus Salpauksen opiskelijapalvelujohtaja  Riitta Murtorinne  kertoo, että opiskelijoiden mielenterveysongelmista on viime vuosina käyty paljon keskustelua, koska yhä useampi ammattikoululainen jättää opintonsa kesken.
 – Nuorten ahdistus on selvästi lisääntynyt. Se näkyy esimerkiksi poissaoloina ja siinä, että nuori alkaa laiminlyödä koulunkäyntiä ja omien asioidensa hoitamista.
 Murtorinteen mukaan koulu tarjoaa opiskelijoille tukikeinoja, mutta ketään ei voi pakottaa palveluiden ääreen.
 – Edellytyksenä on, että nuori haluaa itse apua. Varmaan tarve esimerkiksi koulupsykologin palveluille on lisääntymään päin.
 Apua mielenterveyden ongelmiin Suomen mielenterveys ry:n  valtakunnallinen kriisipuhelin  tarjoaa keskusteluapua kriisissä oleville ja heidän läheisilleen. Kriisipuhelin päivystää suomen kielellä numerossa 09 2525 0111. Apua saa suomen lisäksi tarvittaessa myös ruotsiksi, arabiaksi ja englanniksi. Tukinet  tarjoaa verkossa tukea elämän eri kriisitilanteisiin.  Sekasin-chat  tarjoaa reaaliaikaista tukea nuorille arkisin kello 9–24 ja viikonloppuisin klo 15–24.
 Lue aiheesta lisää:
 Nuori räppäri kamppailee masennuksen kanssa ja yllättyi vastaanotolla: "Ammattiauttaja pisti Kummeli-videon pyörimään"
 Nuoret hakevat yhä herkemmin apua ahdistukseen ja masennukseen – asiantuntija ehdottaa kouluihin psykiatrisia hoitajia
 Nuoret eivät enää häpeä mielenterveysongelmiaan – hoidot ruuhkautuvat, kun apua haetaan enemmän kuin koskaan

Tytöt ahdistuvat onnellisten saarella, pojat oireilevat Päijät-Hämeessä – Nuorten mielenterveydessä on alueellisia eroja


Useita ihmisiä on loukkaantunut Itävallan Wienissä, kun epäilty kaasuräjähdys aiheutti mittavia vaurioita kahdessa kerrostalossa.
 Pelastusviranomaisten mukaan ainakin neljä ihmistä on loukkaantunut vakavasti räjähdyksessä.
 Twitterissä julkaistussa videossa näkyy, kuinka kaksi monikerroksista kerrostaloa on osittain romahtanut räjähdyksen voimasta.
 Die Presse -lehti  kertoo, että paikalla on useita pelastusyksiköitä..
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Itävallan Wienissa kaksi kerrotaloa romahti osittain ilmeisesti kaasuräjähdyksen seurauksena


Summary: Lempäälä järjestää kansanjuhlan Marko Anttilan ja Jenni Hiirikosken kunniaksi tänään.

Lempäälä juhlii tänään keskiviikkona leijonakapteeneitaan. Sekä miesten että naisten joukkueessa oli kapteeni Lempäälästä, kun  Marko "Mörkö" Anttila  ja  Jenni Hiirikoski  toivat mitalit Suomeen.
 Suomen miehet voittivat MM-jääkiekossa kultaa ja naiset tulivat dramaattisten vaiheiden jälkeen hopealle.
 Lempäälä järjestää ostoskeskus Ideaparkissa mitalijuhlat, joita Yle seuraa suorana.
 Juhlassa selviää, miten Lempäälä muistaa kapteeneitaan.
 klo 17.04.  Ideaparkiin on tullut jo porukkaa juhliin. Tarjolla on täytekakkua jääkiekkotyyliin.
 Lempäälän kultajuhlissa tarjotaan kakkua, jonka päällä on mailat.  Matias Väänänen / Yle
 Ideaparkiin muodostui jono.  Marjut Suomi / Yle
 Jo aiemmin on selvinnyt, että jäähallista tulee kesällä Mörkö-areena.
 Marko Anttilan kotikunta villintyi voitosta: Jäähallista Mörkö-areena kesällä
 Lempäälä alettiin kutsua Mörköläksi sen jälkeen kun Marko Anttila toi kapteenina Suomelle historian kolmannen MM-kullan. Anttila viimeisteli finaaliottelussa Suomen 1–1- ja 2–1-maalit.
 Täältä voit lukea lisää Marko Anttilasta, jonka tarina jääkiekkoilijana on poikkeuksellinen:
 “Häntä on pidetty rumana ankanpoikasena” – liian pitkä ja hontelo pelaaja varattiin divarista suoraan NHL:ään, nyt nimen tuntevat kaikki
 Lähipiiri kertoo "Mörkö" Anttilan huiman tarinan: lempeä jättiläinen saa aina kaikille hymyn huulille – "Siinä oli naurussa pitämistä, kun iso mies alkoi taivuttelemaan"
 Yle seurasi hetki hetkeltä Leijonien kultajuhlia Tampereella: 30 000 juhli villinä ja Mörkö löi sisään!
 Jenni Hiirikoski onnittelee yhdysvaltalaista pelaajaa MM-kisoissa.  Tomi Hänninen
 Kapteeni Jenni Hiirikoski puolestaan oli mukana dramaattisissa vaiheissa. Naisleijonat ehti jo juhlia mestaruutta, mutta voittomaali hylättiin videotarkastuksen jälkeen. Yhdysvallat vei lopulta voiton voittomaalikisassa.
 Puolustaja Jenni Hiirikoskesta tuli keväällä Suomen eniten maajoukkuepaidassa pelannut jääkiekkoilija, kun hän meni  Raimo Helmisen  ohitse. Pelejä on pitkälti yli 300.
 Täältä voit lukea lisää Jenni Hiirikoskesta ja Naisleijonista:
 Jääkiekkoilija Jenni Hiirikoski tekee jääkiekkohistoriaa torstaina: ohittaa Raimo Helmisen otteluiden määrässä

 Jo kertaalleen mestaruutta juhlinut Naisleijonat taipui MM-hopealle värikkäiden vaiheiden jälkeen – Yhdysvallat vei voiton voittomaalikisassa

Yle seuraa hetki hetkeltä, kun "Mörkölä" palkitsee jääkiekkokapteeninsa – katso lähetys suorana kello 17.55 alkaen


Summary: Akatemiatutkija Toni-Matti Karjalaisen mukaan autenttisuus lähtee siitä, että musiikkia tehdään sydänjuuria myöten.

Metallimusiikin tutkijat eri puolilta maailmaa ovat kokoontuneet Aalto-yliopistoon pohtimaan metallimusiikin autenttisuutta ja kaupallista houkuttelevuutta. Tutkijat pohtivat, voiko metallimusiikki olla autenttista vain, jos se ei ole kaupallista tai häviääkö yhtyeen aitous pitkän uran varrella.
 Akatemiatutkija, musiikkijohtamisen ja kulttuuriviennin dosentti  Toni-Matti Karjalainen  Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta kertoi Radio Suomen Päivässä, että alalla puhutaan paljon autenttisuuden käsitteestä. Siihen pureudutaan myös Aalto-yliopiston järjestämässä Modern Heavy Metal -konfrenssissa Espoossa kolmen päivän aikana.
 Kun hevibändi on tunnettu ja se on kiertänyt maailmaa paljon, mistä autenttisuus löytyy? Toni-Matti Karjalaisen mielestä autenttisuus lähtee siitä, että hommaa tehdään sydänjuuria myöten ja siten kuin itse halutaan. Hän ottaa esimerkiksi Nightwishin. Ne, jotka eivät fanita yhtyettä, puhuvat Karjalaisen mukaan, että Nightwish on myynyt itsensä kaupallisuuden alttarille.
 - Itse väitän että asia on toisinpäin. Nightwishillä on juuri sen ansiosta niin paljon faneja, koska he ovat pysyneet uskollisena omalle tekemiselleen. Musiikin into ja tietty taustakin itäsuomalaisessa pienessä miljöössä tuntuu ja näkyy musiikissa edelleen.
 Kaupallisuudesta alalla väitellään paljon. Akatemiatutkija Toni-Matti Karjalaisen mielestä kaupallisuus metallimusiikissa ei ole pahasta.
 - Suurin osa bändeistä ja artisteista haluaisi olla siinä mielessä kaupallisia, että pääsee kiertämään, myymään musiikkia ja esittämään sitä yleisölle. Se on väistämättä kaupallista toimintaa.
 Metallimusiikki on globaali ilmiö
 Metallimusiikista voi löytää kansallisia piirteitä. Jotkut yhtyeet käyttävät sitä Karjalaisen mukaan tietoisesti hyväkseen. Folkmetalbändit voivat ottaa inspiraatiota oman maan kansanperinteestä ja lyriikoista.
 – He tuovat selkeästi esille sen, että musiikki kertoo heidän kotimaastaan. On myös bändejä, joiden musiikissa kansallisuus tulee esiin väistämättä ja tiedostamatta. Esimerkiksi afrikkalaisessa hevissä tyylikirjo on laaja.
 Karjalaisen mukaan eri maiden metallimusiikissa on silti paljon kansainvälisiä vaikutteita.
 – Metalli on aika globaali ilmiö.
 Eroja löytyy siinä, mistä bändi haluaa lyriikoissaan puhua ja tuoda esille. Karjalaisen mielestä suomalainen metallimusiikki on vähemmän poliittisesti tiedostavaa kuin esimerkiksi jostain sota-alueelta tuleva metalli.
 – Siinä alakulttuurissa tuodaan yhteiskunnan epäkohtia esille ja jopa kapinoidaan valtaapitäviä vastaan. Se puuttuu suomalaisesta metallimusiikista lähes kokonaan.
 Metallimusiikki melkein valtavirtaa
 Metallimusiikki voi Suomessa niin hyvin, että se on akatemiatutkija Karjalaisen mielestä melkein valtavirtaa. Suomessa järjestetään paljon tapahtumia ja metallimusiikkia kuunnellaan paljon.
 – Vaikka on nähtävissä rockkulttuurin pieni taantuma, kaikki nuoret eivät ole kuitenkaan hylänneet kitaravetoista musiikkia.
 Tutkijan kannalta metallimusiikki on kiinnostavaa siinä mielessä, että kyseessä on 50 vuotta vanha tyylilaji. Alan harrastajiin mahtuu jo pari sukupolvea.
 - Sen huomaa varsinkin keikoilla. Vaikka valtaosa on vanhempaa väkeä, kyllä siellä nuoriakin näkyy.
 Kuuntele:   Radio Suomen Päivä: Metallimusiikin tutkimuskonferenssi
 Lue:   Toimittajat ja markkinamiehet loivat hevimusiikin genren

Kansainvälinen metallimusiikin tutkimuskonferenssi pohtii, hävittääkö kaupallisuus metallimusiikin autenttisuuden


Summary: Suomen tavoitteista keskustellaan parhaillaan eduskunnan täysistunnossa.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) valottaa Suomen tavoitteita EU-puheenjohtajuuskaudelle lehdistötilaisuudessa iltapäivällä noin kello 16.
 Yle näyttää eduskunnassa pidettävän tiedotustilaisuuden suorana. Pääset katsomaan sitä yllä olevaa kuvaa klikkaamalla tai  Yle Areenassa .
 Suomen EU-puheenjohtakauden ohjelmasta käydään  parhaillaan keskustelua täysistunnossa . Ohjelma määrittelee asiat, joita Suomi vie eteenpäin EU-puheenjohtajuuskaudellaan.
 Rinne kertoi eduskunnassa, että Suomen painopisteenä ovat ilmastoasiat.
 Puolivuotisella puheenjohtajakaudella Suomi haluaa korostaa myös esimerkiksi sosiaalipolitiikkaa ja koulutusta.
 Kausi kestää heinäkuun alusta vuoden loppuun.
 Lisää aiheesta:
 Ilmastotavoitteissa floppi EU-huippukokouksessa – Rinne: Ilmasto on Suomen hallituksen ykkösasia
 EU aikoo vahvistaa ulkorajojaan tulevalla viisivuotiskaudella – Nimityspaketti jumittui täysin huippukokouksessa
 Valtiovarainministeri Lintilä sai esimakua euromaiden ristiriidoista: "Suomen puheenjohtajuuskaudelle tulee painetta"
 Vääntö eurobudjetista siirtyy Suomen puheenjohtajakaudelle – EU-budjetin sisään rakennetaan euromaille oma rahoitusväline

Rinne valottaa Suomen tavoitteita EU-puheenjohtajuuskaudelle – katso tiedotustilaisuus suorana klo 15.55 alkaen


Summary: Pysäyttäviä uutiskuvia ovat olleet myös Turkin rannikolle huuhtoutunut syyrialaispoika ja Vietnamin sodan napalmia pakenevat lapset.

Rio Grande- joen rantatörmän tuntumassa mutaisessa vedessä kelluu kaksi ruumista.
 Tyttären pää on hänen isänsä mustan t-paidan sisällä ja käsi isän olalla, kuin viimeiseen toivoon takertuneena.
 Kuvan on ottanut meksikolainen kuvajournalisti  Julia Le Duc , joka työskentelee meksikolaislehti La Jornadalle. Le Duc on kuvannut Meksikon ja Yhdysvaltain rajan kriisiä.
 Le Duc kertoo  La Jornadan jutussa , että kuvassa ovat elsalvadorilainen siirtolainen  Óscar Alberto Martínez Ramírez  ja hänen vajaan kahden vuoden ikäinen tyttärensä  Valeria.
 Rio Granden ylitys päättyi hukkumiseen
 Le Ducin juttu perustuu siihen, mitä hän kuuli Martínezin järkyttyneen lesken  Tania Vanessa Ávalosin  kertomuksesta poliisille tapahtumien jälkeen. Uutistoimisto AP on varmistanut kertomuksen meksikolaiselta viranomaiselta.
 Jutun mukaan Martínez ja hänen vaimonsa päättivät yrittää tyttärensä kanssa Rio Grande -joen ylitystä Meksikon puolelta Matamorosista. He olivat väsyneet odottamaan mahdollisuutta hakea turvapaikkaa Yhdysvalloista.
 Kun Martínez oli ylittänyt joen uiden, hän jätti tyttärensä vastarannalle odottamaan ja lähti hakemaan vaimoaan Meksikon puoleiselta rannalta. Tytär kuitenkin heittäytyi jokeen isänsä perään ja isä joutui kääntymään takaisin. Voimakas virtaus vei isän ja tyttären mukanaan, ja he hukkuivat.
 Traaginen tapaus kuvaa vaaroja, joita väliamerikkalaiset turvapaikanhakijat kohtaavat, kun he yrittävät paeta kotimaidensa väkivaltaa Yhdysvaltoihin. Samaan aikaan Yhdysvaltain kongressissa on kiistelty humanitaarisesta apupaketista etelärajan siirtolaisten auttamiseksi.
 Isän ja tyttären tarinasta on kertonut myös muun muassa  The New York Times .
 Uutiskuvat ovat herättäneet maailman huomion
 Le Ducin kuva on herättänyt laajasti huomiota sosiaalisessa mediassa. Siitä saattaa tulla sellainen maailmanlaajuisesti herättelevä uutiskuva kuin syyskuussa 2015 julkaistut kuvat hukkuneesta syyrialaislapsesta Turkin rannikolla.
 Turkkilainen rajavartija kantoi syyrialaispojan ruumista rannalla lähellä Bodrumia sen jälkeen, kun siirtolaisia kuljettaneita veneitä oli kaatunut mereen. AOP
 Historiankirjoihin on jäänyt myös Vietnamin sodan aikana otettu valokuva, jossa on Yhdysvaltain armeijan napalmihyökkäystä pakenevia lapsia.
 Vietnamilainen Kim Phuc poseerasi kuuluisan vuoden 1972 uutiskuvan edessä, jossa hän pakenee muiden lasten kanssa napalmihyökkäystä Vietnamin sodan aikana. Borja De Lama / EPA
 Lisää aiheesta:
 Trumpin hallinto ei halua antaa Meksikon rajalla pidätetyille lapsille saippuaa eikä hammasharjoja – tuomarit eivät olleet uskoa korviaan
 Trump väläytteli salaista Meksiko-sopimusta, toimittajat kuvasivat paperin ja julkaisivat sisällön – eikä tämä ollut ensimmäinen kerta   Valokuva nousi taas avainasemaan tiedonvälityksessä – päivä jolloin inhimillisyys huuhtoutui rannalle
 Hukkuneen syyrialaispojan isä kertoo järkyttävät tapahtumat

Tämä valokuva hukkuneesta isästä ja tyttärestä voi jäädä historiaan Yhdysvaltain etelärajan siirtolaiskriisistä


Summary: Viime viikolla julkaistussa raportissa on todisteita kruununprinssi bin Salmanin osuudesta murhassa.

YK:n henkirikoksiin erikoistunut raportoija  Agnes Callamard  esittelee YK:n ihmisoikeusneuvostolle raporttinsa sauditoimittaja  Jamal Khashoggin  murhatutkinnasta noin kello 15.15 alkaen.
 Ihmisoikeusneuvostossa on yhteensä 47 jäsenmaata, mukaan lukien Saudi-Arabia.
 Callamard on todennut , että luotettavat todisteet viittaavat Saudi-Arabian kruununprinssin  Mohamed bin Salmanin  sotkeutuneen murhaan. Saudi-Arabian viranomaiset ovat kiistäneet tämän.
 Toimittaja Khashoggi murhattiin Saudi-Arabian Istanbulin konsulaatissa viime vuoden lokakuussa. Hänen ruumiinsa pilkottiin, eikä sitä ole sittemmin löydetty.
 Lisää aiheesta:
 YK:n asiantuntija: "Luotettavia todisteita" Saudi-Arabian kruununprinssin yhteydestä toimittaja Khashoggin murhaan

Katso suorana: YK-raportoija esittelee sauditoimittaja Khashoggin murhaa koskevan raportin


Summary: Poliisi ei ole ottanut kantaa siihen, onko sillä epäiltyä tai epäiltyjä jutussa.

Norjan poliisi uskoo, että viime vuonna kadonnut miljardöörin vaimo on joutunut henkirikoksen uhriksi.
 Miljardööri  Tom Hagenin  vaimo  Anne-Elisabeth Hagen , 69, katosi pariskunnan kodista Oslon lähellä  lokakuun lopulla . Hänestä ei ole saatu sen jälkeen mitään elonmerkkiä.
 Aiemmin Hagenin epäiltiin joutuneen siepatuksi, koska pariskunnan kodista löytyi lunnasvaatimus. Nyt poliisi epäilee, että sieppaus lavastettiin henkirikoksen peittelemiseksi.
 – Edelleen on todennäköisintä, että hän on joutunut vakavan rikoksen uhriksi. Pidämme kuitenkin vähemmän todennäköisenä, että kyseessä on sieppaus rahan vuoksi. Päähypoteesimme on muuttunut henkirikokseksi, sanoi poliisin edustaja  Tommy Bröske  lehdistötilaisuudessa keskiviikkona.
 Bröske ei ottanut kantaa siihen, onko poliisilla epäiltyä tai epäiltyjä jutussa. Myöskään mahdollisen henkirikoksen motiivia hän ei kommentoinut.
 Lisää aiheesta:
 Norjalaisen teollisuuspohatan vaimo kateissa, sieppausta epäillään – kidnappaajana esiintyvä taho vaatii miljoonalunnaita kryptovaluuttana

Norjan poliisi epäilee: Miljardöörin vaimon sieppaus lavastettiin henkirikoksen peittelemiseksi


Summary: Kokkolassa kappalaisen valinta on kuohuttanut, sillä edes varalle ei kelpuutettu seurakunnan pitkäaikaista seurakuntapastoria.

Kokkolan suomalainen seurakunta on poikkeuksellisessa tilanteessa. Se jää ilman kappalaista, kun virkaan valittu  Johanna Björkholm-Kallio   päätti ottaa kappalaisen viran vastaan Pietarsaaressa. Hän vahvisti asian Ylelle keskiviikkona.
 Kappalaisen valinta on herättänyt Kokkolassa hämmennystä.
 Seurakuntaneuvostolle ei kelvannut edes varasijalle paikallinen ja pitkäaikainen seurakuntapastori  Emilia Teerikangas.  Näin kävi siitä huolimatta, että kirkkoherra  Jouni Sirviö  esitti Teerikangasta virkaan ja myös tuomiokapituli piti häntä pätevänä tehtävään.
 Kappalaiseksi valittiin Pedersörestä lähtöisin oleva johanna Björkholm-Kallio, joka työskentelee tällä haavaa Järvenpäässä.. Varasijalle ei valittu ketään.
 Kokkolan seurakuntaneuvoston jäsen  Pekka Nurmi  pitää hakuprosessia hyvin erikoisena.
 – Taas laitetaan paikka auki ja mietitään, mistä löydettäisiin kelvollinen hakija. Nyt pitäisi selkeästi tietää, minkälainen henkilön täytyy olla, jotta hän kelpaa kappalaisen tehtävään, Nurmi sanoo.
 Nurmi kaipaisi nyt seurakuntaneuvoston jäseniltä perustelut sille, miksi Emilia Teerikangasta ei kelpuutettu edes varalle. Niitä ei hänen mukaansa kokouksessa tullut ilmi.
 Nurmen mukaan Teerikangas olisi ollut sopiva tehtävään, sillä hän on toiminut Kokkolan suomalaisessa seurakunnassa pitkään ja tehnyt työnsä hyvin.
 Kappalaisen valinnan uudesta käänteestä kertoi ensimmäisenä Keskipohjanmaa-lehti.

Kokkola jäi ilman kappalaista: Virkaan valittu menee Pietarsaareen, eikä seurakuntaneuvosto kelpuuttanut ketään varalle


Summary: Hammaslääkärit ovat luopuneet amalgaamista jo nyt 99-prosenttisesti.

Hammasamalgaamin käyttö on vähentynyt Suomessa vuosi vuodelta. Tällä haavaa sitä käytetään alle yhdessä prosentissa kaikista valmistettavista hammastäytteistä. Tavoitteena on luopua hammasamalgaamin käytöstä kokonaan vuoteen 2030 mennessä,  kertoo sosiaali- ja terveysministeriö.
 Amalgaamia on käytetty hampaiden paikkauksessa lähes 200 vuotta. Koska amalgaamin katsotaan olevan kestävämpi ja edullisempi kuin muut paikkausmateriaalit, jotkut hammaslääkärit käyttävät sitä edelleen.
 Vanhoja amalgaamitäytteitä on suomalaisten hampaissa vielä runsaasti niiden pitkäikäisyyden vuoksi.
 Hammasamalgaami on elohopeansa takia merkittävä ympäristösaasteen lähde EU:ssa. Kaikki EU-maat ovat sitoutuneet sopimukseen, jonka tavoitteena on minimoida ja mahdollisuuksien mukaan poistaa kokonaan ihmisen aiheuttamat elohopeapäästöt.
 Ei näyttöä terveyshaitoista
 Tätä varten jokaisen EU-maan on tehtävä  kansallinen suunnitelma hammasamalgaamista luopumiseks i ja siitä kertyneiden jätteiden keräämiseksi.
 Hammasamalgaamin myrkyllisyyttä on tutkittu paljon, mutta tieteellistä näyttöä amalgaamin terveyshaitoista väestöön ei ole voitu osoittaa. Amalgaamin käytön lopettamista onkin perusteltu nimenomaan ympäristönsuojelullisista syistä.
 Lue myös:
 Kannattaako vanhoista amalgaamipaikoista hankkiutua eroon? – Riippuu, miltä hammaslääkäriltä kysyy
 Hammasharja oli syntiä ja kansa hampaaton  – hammashoidon hurja historia

Amalgaamipaikoille jätetään lopulliset hyvästit vuoteen 2030 mennessä – suosio on perustunut kestävyyteen ja hintaan


Summary: Korttimaksujen häiriöt johtuivat verkkopalvelun tarjoajan verkkohäiriöistä.

Korttimaksamisessa oli ongelmia eri puolilla Suomea keskiviikkona iltapäivällä. Korttimaksujen häiriöt alkoivat noin kello 12 ja kestivät 50 minuuttia. Häiriöiden aikana korttimaksaminen ei onnistunut kaikilla korteilla.
 – Nyt häiriöt on saatu korjattua. Ongelma johtui verkkopalvelun tarjoajan verkkohäiriöstä, joka vaikutti osaan korttimaksuista. Käytännössä korttivarmennukset eivät siis toimineet osalla korteista, kertoo Netsin lehdistöpäällikkö  Arto Kajaste.
 Kajasteen mukaan häiriöt koskivat osaa palveluntarjoajista, joten osa pankkikorteista toimi häiriön aikana normaalisti.
 Myös OP:n verkkotunnuksissa häiriöitä
 OP:n verkkotunnuksilla kirjautumisessa esiintyy häiriöitä, OP-ryhmä kertoo.
 Ongelma koskee ulkoisiin palveluihin, kuten Kelan tai verohallinnon palveluihin kirjautumista. Pankkiryhmän viestinnästä kerrotaan, että vikaa selvitetään parhaillaan.
 Myös Nordealla oli aamupäivällä tilapäinen häiriö mobiilipankin palveluissa, mutta vika kesti vain muutaman minuutin.

Korttimaksamisessa oli ongelmia eri puolilla Suomea – myös OP:n verkkotunnuksissa häiriöitä