Summary: Kouvolassa on tällä viikolla kaivettu esiin kahden suomenhevosen hautaa, joka on osoittanut täysosumaksi tutkijoille.

Arkeologi  Tuija Kirkisen  puhe pellon laidalla keskeytyy, kun hautakaivauksesta kuuluu huuto.
 – Tuija, nyt löytyi nahkariekale!
 Kouvolan Korialla vanhan raviradan kupeessa sijaitseva kahden suomenhevosen hautakaivaus on osoittautunut tutkijoilleen varsinaiseksi aarreaitaksi.
 Perjantaihin aamupäivään mennessä hautakaivauksella työskennellut ryhmä oli kaivanut esiin huomattavan paljon hevosten jäänteitä. Haudasta on löytynyt myös isoja tuppoja hyvin säilynyttä hevosen harjasta. Tähän mennessä löytyneissä kavioissa on ollut kengät.
 – Se, mikä meitä hämmästyttää on, että karvat ovat säilyneet haudassa aivan, kuin ne olisi laitettu sinne eilen, Kirkinen kertoo.
 Syy hyvin säilyneisiin karvoihin ovat erinomaiset säilymisolosuhteet. Ne ovat Kirkisen mukaan todella poikkeukselliset Suomessa.
 – Tässä päällä on ollut valtavan tiivis savi. Savi on luonut hapettomat olosuhteet, jolloin kasvijäännöksiä ja myös eläimen pehmytosia on saattanut säilyä.
 Valiojuoksijat ammattimaisessa valmennuksessa
 Helsingin yliopiston johtama ryhmä on etsinyt haudasta kahta vuonna 1953 haudattua hevosta. Valokas on vuoden 1945 ravikuningas, Rymy-Murto puolestaan kuninkuuskilpailun kakkonen vuodelta 1946.
 Valokas-hevonen on vuoden 1945 ravikuningas. Kuvassa sitä ohjastaa Alma ja Matti Takasen valmentajaksi palkkaama Oiva Laine. Hevosurheilu-lehden arkisto
 Ypäjän hevosopiston hevostalouden asiantuntija  Päivi Laine  kertoo, että Valokas ja Rymy-Murto edustavat suomenhevosen merkittävintä orilinjaa. Niiden isä Murto on koko maan nykyisen suomenhevoskannan kantaori, joka esiintyy kaikkien nykyään elävien suomenhevosten sukutaulussa. Suomen Hippoksen mukaan suomenhevosia on noin 20 000.
 Ravikilpailuissa menestymisen ansiosta Valokkaasta tuli merkittävä siitosori.
 – Sen jälkeläisiin kuuluu Valokko, jonka jälkeläinen on Vekkuli-tamma. Sen kaksi merkittävää poikaa, legendat Vieteri ja Vekseli ovat molemmat viisinkertaisia ravikuninkaita, Laine selvittää.
 Valokkaan ja Rymy-Murron omistivat Kouvolan Korialla asuneet  Alma  ja  Matti Takanen . Heillä oli maatila ja kauppaliike Korian keskustassa.
 – Hevosia tuli ja meni. Se oli paikka, missä muut hevosmiehet kävivät ravimatkoilla. Jonkin verran kävi varmaan myös tammoja, jotka astutettiin siitosorilla. Se oli sen ajan bisnestä, liiketoimintaa, kuten hevosurheiluun kuului ja kuuluu vielä nykyäänkin, Laine pohtii.
 Valokkaan ja Rymy-Murron jäänteistä on kaivettu esiin jo huomattava osa. Löydöksestä käy ilmi, että hevoset on asetettu turvat vastakkain. Tuija Kirkinen
 Valokas ja Rymy-Murto olivat Laineen mukaan ammattimaisessa ravivalmennuksessa olevia urheiluhevosia. Hevoset kaarteessa -kirjan mukaan Valokasta valmentamaan palkattiin tuolloin 19-vuotias  Oiva Laine . Tämä on nykyään tyypillinen tapa pitää ravihevosia, mutta ei vielä 70 vuotta sitten.
 – Kilpailevia ravihevosia pidettiin 1940-luvulla aika paljon niin, että ne olivat talojen työhevosia, joilla myös kilpailtiin. Valokasta ja Rymy-Murtoa valmennettiin urheiluun, ne eivät niinkään toimineet työhevosina, Päivi Laine sanoo.
 Päivi Laineen mukaan Takasen pariskunta on yksi merkittävä lenkki hevoskulttuurin etenemisessä ja säilyttämisessä.
 – Se oli sen ajan keskeinen paikka ja tietenkin juttu ja perimätieto kulki siinä eteenpäin. Siellä on paitsi tehty bisnestä, myös istuttu iltaa, yövytty ja kerrottu juttuja, jotka nyt tämän hankkeen puitteissa yritetään saada talteen.
 Hevoset lopetettiin samana päivänä
 Puheiden perusteella Alma Takanen on ollut Takasen pariskunnasta se, joka paljolti päätti hevosten asioista, Päivi Laine kertoo. Alma Takanen oli hevosharrastaja, joka myös ajoi Laineen mukaan kilpaa molemmilla hevosilla.
 21-vuotiaat Valokas ja Rymy-Murto lopetettiin samana päivänä 23. tammikuuta 1953.
 – Sitähän me emme tiedä, miksi hän sinä talvena oli päättänyt, että oriit saavat lähteä. Se on aina vaikea päätös ja ilmeisesti ne olivat hänelle hyvin läheiset hevoset.
 Valokas ja Rymy-Murto haudattiin Korialla sijaitsevan vanhalle raviradalle kuusikon laitaan. Hevoset kaarteessa -kirjan mukaan hauta kahdelle hevoselle olisi tehty rautakangella ja lapiolla.
 Aluksi maata poistettiin haudan päältä kaivinkoneella. Hevosten hautakivi piti siirtää, koska hauta oli kiven alla. Minna Heikura / Yle
 Pohjois-Elimäen hevosystäväinseuran sihteeri  Terho Partanen  tietää kertoa, että viimeiset ravikisat olisi järjestetty raviradalla vuonna 1966. Radalla järjestettiin tavallisesti vuosittain yhdet talvikisat ja kahdet kesäkisat. Kilpailut lopetettiin, koska rata ei enää täyttänyt tarvittavia vaatimuksia.
 Vanhasta raviradasta on nähtävissä vielä joitain merkkejä. Pellon keskellä kasvavan keltaisen vilja-alueen ympärillä on radan muotoinen nurmialue, jolla hevoset ovat aikanaan juosseet kilpaa.
 Pohjois-Elimäen hevosystäväinseura on ylläpitänyt sen mailla sijaitsevaa Valokkaan ja Rymy-Murron hevoshautaa.
 – Olen pitänyt säännön, että ennen Kymi GP -kilpailua käyn leikkaamassa heinät polulta, etteivät ihmiset kastele housunlahkeitaan. Sama ennen Kuninkuusraveja, koska on kyse ravikuninkaan haudasta, Partanen kertoo.
 Kouvolan hevoshauta on jättipotti
 Valokkaan ja Rymy-Murron haudasta on tarkoitus ottaa näytteitä  Helsingin yliopiston johtamaa tutkimusta  varten. Kaksi vuotta sitten alkaneessa tutkimuksessa selvitetään suomenhevosen varhaishistoriaa.
 Historiankirjoista löytyy kuvia ja kirjoituksia siitä, millainen suomenhevonen on ollut ja mistä se periytyy. Nykymenetelmien ansiosta bionäytteistä, esimerkiksi jouhista ja hampaista, on mahdollista eristää ja analysoida hevosen dna:ta ja selvittää, millainen suomenhevonen on ollut geneettisesti.
 Tutkimusta varten on saatu jo noin 200 näytettä, kuten jouhia, pääasiassa yksityisiltä ihmisiltä. Näytteitä otetaan edelleen vastaan.
 Juoksuradan muoto on edelleen nähtävissä Korian vanhalla raviradalla. Viimeiset kilpailut radalla järjestettiin vuonna 1966. Pyry Sarkiola / Yle
 Tutkijat ovat toivoneet löytävänsä Korialla Kouvolassa sijaitsevasta hevoshaudasta erityisesti hampaita, sillä niissä dna on säilynyt parhaiten kiilteen alla suojassa.
 – Dokumentoimme luuston todella tarkasti ja otamme näytteet. Meillä on myös luututkimus meneillään. Keräämme hautauksesta aineistoa hyvin monenlaiseen tutkimukseen, arkeologi Tuija Kirkinen selittää.
 Kouvolaan maanantaina saapunut tutkimusryhmä on aiemmin tehnyt hevosten hautakaivauksia Varsinais-Suomessa Pöytyällä ja Etelä-Pohjanmaalla Ylihärmässä. Molemmilla kerroilla hauta jäi kuitenkin lopulta löytymättä.
 Korialla Kouvolassa tutkijoille näyttää osuneen jättipotti. Rymy-Murron ja Valokkaan jäänteitä on paljastunut lisää päivä päivältä.
 Hevoset olivat erivärisiä. Koska karvat ovat säilyneet hyvin, niiden perusteella voidaan ehkä päätellä, mikä osa jäänteistä kuuluu kummallekin hevoselle.
 Luulöydös varmistui hevosen kalloksi. Se antoi ensimmäisiä viitteitä siitä, miten hevoset on mahdollisesti asetettu hautaan. Minna Heikura / Yle
 – Saamme luustoa enemmän esille, opimme olosuhteista, löydämme ehkä osia valjaista tai loimesta. Olemme ottaneet jännittävän näköisiä maanäytteitä. Tutkimme niitä mikroskooppisesti, voisiko niissä olla kyse loimen jäännöksistä, Kirkinen pohtii kaivaustyön edistymistä haudalla.
 Tarina hautaustavasta totta osittain
 Sen lisäksi, että erityisesti Valokkaan sukulinja on mielenkiintoinen, on tutkimusryhmää kiinnostanut myös hevosten hautaustapa.
 – Alma Takanen oli antanut määräyksen, että hevoset laitetaan yhteiseen hautaan, puetaan loimet päälle, asetetaan juoksuasentoon ja hauta havutetaan, Päivi Laine kertoo.
 Tutkimuksen yhteydessä on puhuttu, että perimätiedon mukaan hevoset olisi haudattu pystyasentoon. Tiedot hevosten hautaustavasta näyttävät kaivausten perusteella pitävän osittain paikkansa.
 – Hevosia ei ole haudattu pystyasentoon. Ne ovat kumollaan. Voi hyvinkin olla, että hevoset on kuitenkin haudattu juoksuasentoon. Tarina haudan havuttamisesta pitää paikkansa, Tuija Kirkinen kertoo.
 Kaivauksissa on myös selvinnyt, että hevoset on asetettu hautaan turvat vastakkain. Lisäksi hautaan on heitelty kauranjyviä. Aluksi niiden luultiin olevan peräisin hevosten ruuansulatuselimistöstä. Kauraa on kuitenkin niin laajalla alueella, että sitä on Kirkisen mukaan heitetty hautaan.
 – Se on yksi hetki, kun ihminen on rakkaille hevosille heittänyt kauranjyviä perään. Se on niin syvästi inhimillistä.
 Tutkijat ottavat hevosista näytteitä ja joitain luita, mutta hautaavat loput jäänteet sen jälkeen takaisin alkuperäiseen paikkaansa niin, että se on edelleen Valokkaan ja Rymy-Murron hauta.

Tutkijat löysivät ainutlaatuisen hevoshaudan: "Karvat ovat säilyneet haudassa kuin ne olisi laitettu sinne eilen"


Summary: Vielä eilen Israel sanoi, ettei se päästä Rashida Tlaibia ja Ilhan Omaria maahan.

Israel päästää sittenkin Yhdysvaltain kongressiedustajan  Rashida Tlaibin  vierailemaan perheensä luona miehitetyllä Länsirannalla.
 Eilen torstaina Israel ilmoitti, ettei se laske demokraattiedustaja Tlaibia ja hänen kollegaansa  Ilhan Omaria  maahan. Päätöstä perusteltiin sillä, että kongressiedustajat voisivat markkinoida Israeliin kohdistuvaa boikottikampanjaa vierailunsa aikana. Sekä Tlaib että Omar ovat avoimesti osoittaneet tukevansa palestiinalaisia.
 Israelin eilinen päätös syntyi sen jälkeen, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  oli neuvonut Israelia estämään edustajien maahantulon. Trumpin mukaan kyseiset kongressiedustajat "vihaavat Israelia ja juutalaisia" ja ovat "häpeäpilkku".
 Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  totesi kuitenkin jo aiemmin, että Israel voi harkita Tlaibin päästämistä maahan humanitaarisista syistä, jos kongressiedustaja anoo virallista lupaa vierailulleen. Tlaibin sukujuuret ovat Beit Ur Al-Fauqan kylässä palestiinalaisalue Länsirannalla.
 Perjantaina Israelin sisäministeriö tiedotti, että Tlaib on jättänyt anomuksen ja pääsee nyt vierailemaan 90-vuotiaan isoäitinsä ja muiden sukulaistensa luona Länsirannalla.
 Tlaib on perustellut hakemustaan sillä, että vierailu voi olla hänen viimeinen mahdollisuutensa tavata iäkästä isoäitiään.
 Lue lisää:
 Netanjahu myöntyi, kun Trump käski – kaksi demokraattien kongressiedustajaa sai porttikiellon Israeliin

Israel päästää sittenkin toisen torjumistaan Yhdysvaltain kongressiedustajista Länsirannalle


Summary: KRP ennakoi, että juttuja avataan tänä vuonna suurin piirtein sama määrä kuin kahden edellisen vuoden aikana.

Keskusrikospoliisi kertoo, että epäiltyyn rahanpesuun liittyvien ilmoitusten määrä asettunee tänä vuonna 55 000 – 60 000 välille.
 Jäädytettyjen varojen määrän ennustetaan puolestaan ylittävän kymmenen miljoonan euron rajan, mikä on tapahtunut vain kahdesti aiemmin.
 Liiketoimen keskeyttämistä koskevien määräysten lukumäärä ylittää KRP:n mukaan todennäköisesti edellisen vuoden lukeman. Lukema oli kaikkien aikojen korkein, 54 määräystä.
 Rahanpesuilmoitusten määrä tullee tänä vuonna lisääntymään aiemmista vuosista KRP:n mukaan pääasiassa siksi, että yksi ilmoitusvelvollinen on alkanut tehdä yli 1 000 euron rahansiirtoja koskevia ilmoituksia.
 Ilmoituksista rahapeliyhteisöjen tekemien määrä on alkuvuonna laskenut huomattavasti. Myös pankkien tekemien ilmoitusten määrä on vähentynyt edellisvuodesta. Sen sijaan maksunvälityspalveluja tarjoavien ilmoitusten määrän KRP odottaa alkuvuoden perusteella lisääntyvän tänä vuonna huomattavasti.
 KRP ennakoi, että juttuja avataan tänä vuonna suurin piirtein sama määrä kuin kahden edellisen vuoden aikana eli noin 1 400.
 Verohallinto on KRP:n ohella toinen kahdesta merkittävimmästä tiedonluovutusten vastaanottajasta.
 Rahanpesun selvittelykeskuksen  puolivuotisraportti julkaistiin perjantaina.

KRP:  Rahanpesuun liittyvien jäädytettyjen varojen määrän ennustetaan ylittävän kymmenen miljoonan euron rajan


Summary: Kansallisteatterissa on jo kuumeisesti valmistauduttu muuttamaan perusparannusremontin tieltä väistötiloihin. Tänään julkistetusta valtion talousarvioesityksestä 50 miljoonan euron remonttirahaa ei kuitenkaan löydy.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtion  talousarvioesitys ensi vuodelle julkistettin tänään puoliltapäivin.  Opetus- ja kulttuuriministeriön momenteilta ei kuitenkaan löydy kohtaa, jossa kerrotaan Kansallisteatterille myönnetyistä perusparannusvaroista.
 – OKM esitti Kansallisteatterille 50 miljoonaa euroa odotettua perusparannusremonttia varten, mutta valtionvarainministeriö ei ole hyväksynyt ehdotustamme, kertoo ylijohtaja  Riitta Kaivosoja .
 Suomen Kansallisteatteri on odottanut valtiolta tukea talon uudemman puolen perusparannukseen vuosikymmeniä. Uudemmalla puolella on kaksi näyttämöä ja se on rakennettu vaiheittaan vuosien 1930-1950 välillä.
 Teatteri on suunnitellut siirtävänsä toimintansa Pienen näyttämön ja Villensaunan osalta Pasilan Konepajan tiloihin. Peruskorjauksen oli määrä alkaa keväällä 2020.
 Valtiovarainministeriön virkamiespuheenvuoroa säestää CCR:n Bad Moon Rising Kansallisteatterin Yhdestoista hetki -näytelmässä. Juha Kivioja / Yle
 Kansallisteatterin pääjohtaja Mika Myllyaho esitteli aiemmin tänään ylpeänä Yle Uutisille teatterin remonttisuunnitelmia. Myöhemmin päivällä putosi pommi.
 Ylijohtaja Kaivosojan mukaan ovet julkisuuteen sulkeutuvat nyt remonttiasian suhteen. Opetus- ja kulttuuriministeriö jatkaa asiasta neuvottelua valtiovarainministeriön kanssa.
 – Syksyllä asia viedään budjettiriiheen, Kaivosoja vakuuttaa.
 Teatterin vanha puoli peruskorjattiin viisitoista vuotta sitten. Jatkoa on odotettu jo niin kauan, että suurta osaa talosta uhkaa käyttökielto.
 Nyt remontin alkaminen on opetus- ja kulttuuriministeriön neuvottelutaitojen varassa.

Kansallisteatteri jäi vaille odotettua remonttirahaa – Opetusministeriö: Neuvottelut jatkuvat


Summary: Posti pahoittelee tapahtunutta ja pyytää palauttamaan Ysitien varresta vielä löytyvät kirjeet takaisin Postille.

Suuri määrä kirjeitä ja muuta postia levisi maastoon keskiviikon ja torstain välisenä yönä Kuopion ja Suonenjoen välillä Pohjois-Savossa. Tapaturma sattui Ysitiellä.
 Syynä kirjeiden leviämiseen oli Postin mukaan rekan oven lukitusmekanismin pettäminen. Lähetyksiä levisi maastoon Postin arvion mukaan joitakin tuhansia.
 Yritys pahoittelee tapahtunutta ja siitä asiakkailleen aiheutunutta haittaa.
 Postin mukaan kaikki lähetykset yritettiin kerätä talteen, mutta on mahdollista, että kirjeitä löytyy Ysitien varrelta edelleen.
 – Keräsimme niitä sen yön ja saimme apua jopa poliiseilta. Eilen kävimme vielä päivänvalossa koko reitin läpi kahteen kertaan, eikä sieltä enää löytynyt kuin muutama kirje, Postin riskienhallinta- ja turvallisuusjohtaja  Markku Rajamäki  sanoi hetki sitten Ylelle.
 Hänen mukaansa on silti mahdollista, että joku lähetyksistä jäi edelleen huomaamatta.
 Posti pyytääkin ihmisiä palauttamaan maastosta vielä mahdollisesti löytyvät lähetykset takaisin Postille. Löytyneen lähetyksen voi tipauttaa lähimpään kirjelaatikkoon tai viedä lähimpään palvelupisteeseen, josta se ohjataan oikealle vastaanottajalle.
 Levinnyt posti peräisin Itä-Suomesta
 Rajamäen mukaan kadulle päätyneet kirjeet oli lähetetty tämän viikon keskiviikkona Itä-Suomen alueelta Oulu–Pohjanmaa-suuntaan sekä Pirkanmaa–Satakunta-suuntaan.
 – Jos odottaa Itä-Suomesta postia, joka ei tulekaan, ja lähetyspäivämäärä täsmää, kannattaa tiedustella asiaa asiakaspalvelustamme. Samoin silloin, jos on tuona päivänä laittanut Itä-Suomesta postia noihin kahteen suuntaan eikä vastaanottaja kuittaa saaneensa lähetystä, Rajamäki sanoo.
 Hänen mukaansa vastaavat tapaturmat eivät ole Postille ennenkuulumattomia, mutta harvinaisia kylläkin.
 Rajamäki ei halua arvioida, montako vastaavanlaista tapausta postinkuljetuksessa on sattunut esimerkiksi viimeisen vuoden sisällä.
 – Kuljetamme niin suuria määriä erilaisia lähetyksiä, että joskus vahinkoja sattuu. Nämä ovat kuitenkin yksittäistapauksia, Rajamäki toteaa.
 Osa lähetyksistä vaurioitui ja likaantui lentäessään katuun siinä määrin, että ne jaetaan asiakkaille saatteen kera. Tämä on Rajamäen mukaan normaali käytäntö silloin, jos kirjekuori esimerkiksi repeytyy lähetyksessä.
 Aiheesta kertoi tänään ensimmäisenä  Iltalehti .
 Päivitetty 16.8.2019 kello 14:44: Lisätty juttuun Postin edustajan kommentit ja tieto kirjeiden määrästä sekä siitä, mistä mihin tielle levinneet kirjeet olivat matkalla.

Suuri määrä kirjeitä ja lähetyksiä levisi pitkin poikin maantietä kesken Postin kuljetuksen – osa kuorista voinut jäädä maastoon


Summary: Korkean profiilin kandidaatin uskotaan virkistävän puoluetta, jonka kannatusluvut ovat olleet laskussa.

Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD)

Saksan valtiovarainministeri  Olaf Scholz  pyrkii Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen (SPD) johtoon. Asiasta kertoo  saksalaislehti Der Spiegel.
 Lehden tietojen mukaan Scholz on sanonut olevansa valmis pyrkimään ehdokkaaksi, jos puolue haluaa niin. Kesäkuussa nimitetty puolueen tilapäinen johto ei ole vastustanut Scholzin ehdokkuutta.
 Puoluetta aiemmin johtanut  Andrea Nahles  erosi, kun puolue menetti kannatustaan kevään EU-vaaleissa. Vielä kesän alussa Scholz sanoi, ettei hän aio pyrkiä aikataulusyistä puolueen johtoon.
 Aikoo pysyä myös valtiovarainministerinä
 Valtiovarainministerin salkkua kantava Scholz on korkean profiilin kandidaatti puolueen johtoon. Toistaiseksi SPD:n johtajan paikka ei ole ollut erityisen haluttu ja puolueen sisällä on jo herännyt huoli puolueen tulevaisuudesta.
 SPD:n suosio on ollut laskussa sen jälkeen, kun puolue  viime vuonna lähti vastahakoisesti  hallitusyhteistyöhön kristillisdemokraattisen liittouman kanssa.
 Puolueen vasemmistosiipi on vaatinut koalition purkamista ja siirtymistä oppositioon. Scholz on torjunut ajatuksen ja sanonut, että puolue pysyy hallituksessa vuoden 2021 loppuun.
 Saksalaisen sanomalehtiverkosto RND:n tietojen mukaan Scholz haluaa uusista käänteistä huolimatta pysyä myös valtiovarainministerin pestissään. Haku puolueen johtoon on avoina syyskuun alkuun asti. Uusi johtaja valitaan lokakuussa.

Der Spiegel: Saksan valtiovarainministeri Olaf Scholz pyrkii sosiaalidemokraattien johtoon


Summary: Mmiisas-nimellä somettavalla Miisa Rotola-Pukkilalla on satoja tuhansia seuraajia.

Analytiikkayhtiö Meltwaterin mukaan  Suomen vaikuttavin somettaja on 24-vuotias Miisa Rotola-Pukkila . Pukkila tunnetaan paremmin somenimellään Mmiisas.
 Tilanne ei ole keuruulaislähtöiselle Rotola-Pukkilalle uusi. Hän on ollut Suomen  vaikutusvaltaisten listoilla jo vuosia .
 – Itse koen olevani vastuullinen vaikuttaja ja hyvä roolimalli, Rotola-Pukkila sanoo.
 Vastuullisuus tarkoittaa esimerkiksi sitä, että Rotola-Pukkila valitsee kaupalliset yhteistyökumppanit tarkkaan. Ala on kasvanut nopeasti, ja kaupallisuus ja raha ovat tulleet vahvasti mukaan.
 – Aloitin 2013, ihan tekemisen ilosta, ei tästä silloin mitään tienannut. Pyrin säilyttämään saman fiiliksen, en himoitse rahaa, vaan teen tätä, koska tämä on mahtavaa.
 Fiilispohjalta
 Rotola-Pukkilalla on satoja tuhansia seuraajia ja kiistämätöntä vaikutusvaltaa. Hänen julkaisuihinsa halutaan päästä mukaan, joskus merkittävilläkin rahoilla.
 – Menen oma fiilis edellä. Jos tarjous ei sovi arvoihini ja brändiini, kieltäydyn siitä. Yritän pitää sisältöni aitona ja rehellisenä Rotola-Pukkila sanoo.
 Rotola-Pukkilan bisnes on Mmiisas, ja Mmiisas on hyvin lähellä sitä, mitä Rotola-Pukkila on. 18-vuotiaana lukiolaisena aloittanut Rotola-Pukkila asuu nyt omillaan, ja yliopisto-opinnotkin alkavat olla lopuillaan.
 Hän pyrkii siihen, että suunnilleen saman ikäiset nuoret ja nuoret aikuiset pystyisivät samaistumaan hänen elämäänsä, ja ehkä samaan sitä kautta jonkinlaista vertaistukea.
 – Oli kyse sitten opiskelupaineista, mielenterveyden ongelmista tai muusta elämää koskettavasta, pyrin käsittelemään sitä samastuttavasti.
 Tavallinen tyyppi ja kuuluisuuden kirot
 Mutta miksi Mmiisas? Miksi juuri hänellä on satoja tuhansia seuraajia?
 – Menestykseni salaisuus on varmaan se, että olen tosi tavallinen tyyppi. En koe olevani julkkis, vaan arkinen tyyppi, jonka elämään pääsee kurkistamaan somesisällön kautta, sanoo Rotola-Pukkila.
 Rotola-Pukkila itse pitää suosiota sivutuotteena siitä, mitä hän tekee, ja jopa somettamisen miinuspuolena.
 – Välillä se ahdistaa, miten moni ihminen tunnistaa tai seuraa liikkeitäni kadulla. Edelleen tuntuu erikoiselta, jos ihmiset tulevat vaikka moikkaamaan. Mutta se kuuluu tähän, ja sen kanssa pitää oppia elämään.
 – Mutta on myös paljon ihania kohtaamisia seuraajien kanssa. Ja aina mieluummin juttusille kuin se, että supistaan hyllyn takana ja otetaan salakuvia. Siitäkin on kokemusta.

Suomen vaikuttavimmaksi somettajaksi todettu Miisa Rotola-Pukkila: "Olen tosi tavallinen tyyppi"


Summary: Alustavan arvion mukaan hylky on peräisin 1600-luvulta.

Oulussa on tehty harvinainen hylkylöytö aivan kaupungin keskustan tuntumasta. Asiasta  kertoi ensin Kaleva .
 Rannan läheisen hotellin kunnostustöiden yhteydessä kaivetun montun pohjalta paljastui viime perjantaina puinen laivan hylky, joka on mahdollisesti yksi Pohjois-Suomen vanhimmista laivalöydöistä. Paikalla tiedetään olleen satamatoimintaa 1500-luvulta 1720-luvulle saakka.
 – En ole aikaisemmin kahdenkymmenen vuoden urallani tehnyt yhtä pikaisia lähtöjä toimistolta, eli merkittävästä löydöstä on kyse, Museoviraston meriarkeologi  Minna Koivikko  kertoo.
 Aluksen koosta vajaan puolikkaan kokoisen hylyn ikä tarkentuu myöhemmin tutkimuksissa. Alustavan arvion mukaan se on peräisin 1600-luvulta.
 – Hylky vaikuttaa lotja- tai proomutyyppiseltä alukselta, koska sillä on matala pohja ja se on jyrkkälaitainen, Koivikko lisää.
 "Alukset jäivät mätänemään rantaveteen"
 Vanha laiva on aikoinaan uponnut toiselle kyljelleen, joka on nyt pohjaveden ansioista paremmin säilynyt märässä hiekassa. Se, miksi hylky löytyi merialueen sijaan maalta, selittyy rannikkoalueen maannousulla.
 Syitä siihen, miksi hylky on jätetty niille sijoilleen, on Koivikon mukaan vielä vaikea sanoa. Hänen kuitenkin kertoo, että ennen laivoja saatettiin hylätä.
 Hylyn löytypaikalla oli vuosisatoja sitten satamatoimintaa, nyt siinä toimii Radisson-hotelli. Taneli Kärki / Yle
 Koivikon mukaan 1700-luvulla alusten omistajia jopa patisteltiin siivoamaan laivat pois, mutta aina siinä ei onnistuttu.
 – Aika monesti alukset jäivät mätänemään rantaveteen.
 Purjelaiva-aikakauteen kuului, että aluksen viimeinen keikka tehtiin kotisatamaan. Siellä alus odotti päätöstä siitä, mitä sille sitten tehtäisiin.
 Hylky näytille?
 Hylyn esiin kaivaminen jatkuu arviolta vielä vajaan viikon. Hylkypuu poistetaan kaivutyön yhteydessä, jottei parkkipaikan alue painu hylyn maatuessa lisää.
 Tavoitteena on saada hylystä kolmiulotteinen malli. Tämä tapahtuu sen jälkeen, kun siitä on saatu näkyviin säilynyt osa.
 Koivikko toivoo, että hylky nostetaan näkyvälle paikalle ihmisten ihailtavaksi.
 – Ottaen huomioon löydön harvinaisuuden toivon, että kaupunki nostaa hylyn ihmisten katsottavaksi.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka!
 Juttua täydennetty 16.8.2019 kello 15.52: juttuun lisätty tieto, että Kaleva uutisoi asiasta ensin.

Oulussa yllättävä käänne hotellin kunnostustöiden yhteydessä: parkkialueen alta löytyi vuosisatoja vanha laivan hylky


Summary: Jutussa on ollut syytettynä muun muassa Jari Aarnio.

Helsingin poliisin tietolähdetoiminnan epäselvyyksiä puidaan todennäköisesti vielä hovioikeudessa. Valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  kertoi perjantaina, että on pyytänyt Helsingin hovioikeudelta jatkokäsittelylupaa asiassa.
 Käräjäoikeus hylkäsi aiemmin kaikki syytteet jutussa. Virkarikoksista syytettyjen joukossa oli korkeaa poliisijohtoa.
 – Kyseessä on yhteiskunnallisesti merkittävä virkarikosasia, koska se liittyy poliisin salaiseen tiedonhankintaan, jossa esimiesvalvonnan rooli on korostunut. Asian selvittämisintressi on suuri, mistä syystä sen saattaminen myös hovioikeuden arvioitavaksi on tarpeen, valtakunnansyyttäjänvirasto sanoi tiedotteessa.
 Aarnion lisäksi syytteessä hänen alaisiaan ja pomojaan
 Jutussa on ollut syytettynä muun muassa Helsingin huumepoliisin silloinen päällikkö  Jari Aarnio , joka poisti poliisin tietolähteet poliisin rekisteristä viime vuosikymmenen vaihteessa, eikä uusia rekisteröity vuosiin. Aarnio sanoi toimineensa lain puitteissa ja poistaneensa merkinnät siksi, että tietolähteet vaativat sitä.
 Muita syytettyjä olivat Helsingin ex-poliisikomentaja  Jukka Riikonen , KRP:n päällikkö  Robin Lardot , poliisipäällikkö  Lasse Aapio , ex-poliisiylijohtaja  Mikko Paatero , Poliisihallituksen poliisiylitarkastaja ja Aarnion alaisena toiminut rikostarkastaja  Petri Rainiala  ja rikosylikonstaapelina toiminut Aarnion alainen. Valitus koskee kaikkia heistä.
 Käräjäoikeuden mukaan laiminlyöntejä tapahtui, rikoksia ei
 Käräjäoikeus totesi, että Helsingin poliisissa laiminlyötiin tietolähdetoimintaa koskevia säännöksiä vuosina 2008–2013. Kenenkään ei kuitenkaan katsottu syyllistyneen rikokseen, koska lähteiden rekisteröimiseen ja käytön kirjaamiseen ei tuolloin ollut olemassa lain mukaista menettelytapaa.
 Käräjäoikeuden mukaan poliisin olisi pitänyt perustaa tietolähteiden rekisteröintiä varten valtakunnallinen tietolähderekisteri. Tällainen rekisteri perustettiin vasta vuonna 2019. Sen perustamisen laiminlyönnistä ketään syytetyistä ei syytetty.
 Lue lisää:
 Syyttäjälle täystappio: Kaikki syytteet nurin Suomen suurimmassa poliisirikosjutussa – Valtiolle yli 600 000 euron kulut
 Päivi Happonen: Juhannuskokko roihahti syyttäjälle jo tänään – Pahin painajainen toteutui, kun poliisipomojen kaikki syytteet hylättiin

Syyttäjä valitti Helsingin poliisin tietolähdetoimintaa koskevassa jutussa – käräjillä poliisijohdon syytteet kaatuivat


Summary: Alkuperäiskansojen musiikkifestivaali Ijahis idja järjestetään tänä viikonloppuna Inarissa jo 16. kerran.

Tänä viikonloppuna, 16.–17.8. järjestetään Inarissa Suomen ainoa saamelaismusiikkiin keskittyvä festivaali, Ijahis idja. Yöttömän yön mukaan nimetty festivaali on saamelaisyhteisölle tärkeä tapahtuma, sillä se on ainut suurempi saamelaismusiikin tapahtuma Suomessa.
 Alkuperäiskansojen musiikkifestivaali Ijahis idja on järjestetty Inarin kirkonkylällä vuodesta 2004 alkaen. Yli kymmenessä vuodessa Ijahis idja on kasvanut merkittäväksi saamelaisten ja muiden alkuperäiskansojen musiikkia ja kulttuuria esitteleväksi festivaaliksi. Ijahis idja kokoaakin joka vuosi suurimpia ja ajankohtaisimpia saamelaisartisteja samalle lavalle.
 Tänä viikonloppuna perjantain iltakonsertissa päälavalle astuvat inarinsaamelainen laulu- ja livđetaitaja  Anna Morottaja , uuden levyn julkaissut  Niko Valkeapää , päätähti  Mari Boine  ja illan lopettaa DJ-yhtye Article 3.
 Lauantain iltakonsertissa päälavalle astuvat Máttut-konsertin joikutaiteilijat  Anna-Reetta Niemelä ,  Matias Niemelä ,  Petra Biret Magga-Vars ja  Anna Näkkäläjärvi-Länsman , varanginvuonolainen joikutaiteilija  Øystein Nilsen , alkuperäiskansavieras ja kurkkulaulaja  Aydar Churupov , uumajansaamenkielinen laulaja  Katarina Barruk , pop-yhtye Isák ja saamelainen folkrock-yhtye Sančuari.
 Tänä vuonna Ijahis idja -festivaaliin perjantain pääesiintyjänä on Norjasta kotoisin oleva Mari Boine. Gregor Hohenberg
 Ijahis idja tuokin Saamenmaan kiinnostavimmat esiintyjät ja uusimmat tähdet esiintymään Inariin, Suomen puolen Saamenmaalle. Viime vuosina lavalla on loistanut saamelaisartistien lisäksi muitakin alkuperäiskansaesiintyjiä, kuten esimerkiksi maailmalla palkittu kanadalainen alkuperäiskansakollektiivi A Tribe Called Red.
 Ijahis idja on ainoita festivaaleja Suomessa, joilla pääsee kuulemaan saamelaisten perinteistä vokaalimusiikkia. Joka vuosi festivaaliohjelmassa on konsertteja, joissa esiintyy joikuperinteen osaajia ympäri laajaa Saamenmaata niin Suomesta, Norjasta, Ruotsista kuin Venäjältäkin. Joiun lisäksi festivaalissa kuulee usein myös inarinsaamelaista vokaalimusiikkia livđea ja kolttasaamelaisten leu’ddia.
 Anna Morottaja on muusikko, joka taitaa joiku- ja livđeperinteen. Morottaja esiintyy Inarissa perjantai-iltana. Vesa Toppari / Yle
 Suomen puolen Saamenmaan suurin saamelaismusiikkitapahtuma tarjoaa perinteisesti jokaiselle jotain. Nyt 16. kertaa järjestettävän Ijahis idja -festivaalin ohjelma on laaja ja monipuolinen. Kaksipäiväinen festivaalin ohjelmassa on konserttien lisäksi lasten ja nuorten ohjelmaa, suopunginheittokilpailut, seminaareja sekä käsityömarkkinat.
 Tämänvuotisen Ijahis idja -festivaalin ohjelma ja kaikki artistit löytyvät tapahtuman  verkkosivuilta .
 Mikäli festivaaliin ei pääse paikan päälle, voi tunnelmia kokea verkkolähetyksen kautta sekä perjantaina että lauantaina. Yle Sápmi ja Saamelaisalueen koulutuskeskus tuottavat molempina päivinä suorat stream-lähetykset festivaalista.
 Konserttien lisäksi verkkolähetys tarjoaa esimerkiksi artistien ja festivaalikävijöiden haastatteluja. Live-streamia voi seurata Saamelaisalueen koulutuskeskuksen  nettisivuilta .
 Ijahis idjan järjestävät yhteistyössä Anára Sámisearvi ry, Saamelaiskäräjät, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Saamelaismuseo Siida, Inarin kunta, Saamelaisneuvosto, opetus- ja kulttuuriministeriö, Yle Sápmi ja Suomen PEN.
 Katso alta festaritunnelmia vuoden 2018 Ijahis idja -festivaalista.

Saamenmaan kirkkaimmat tähdet esiintyvät viikonloppuna Inarissa


Summary: Kahta virolaismiestä syytetään törkeästä rahanpesusta. Keskusrikospoliisin mukaan valtavan rahanpesujärjestelyn takana oli Venäjän järjestäytynyt rikollisuus.

Mitä rahanpesu on? Rahanpesulla tarkoitetaan toimintaa, jossa rikollisesta alkuperästä olevan rahan alkuperää pyritään häivyttämään. Rikollinen raha pyritään tuomaan esimerkiksi laillisen liiketoiminnan piiriin. Usein rahanpesuun liittyy esimerkiksi tekaistuja laskuja ja sopimuksia, pöytälaatikkoyhtiöitä, joilla ei ole todellista liiketoimintaa ja bulvaanien eli yhtiöiden haamuomistajien käyttöä.
 Keskusrikospoliisi on selvittänyt historiallisen suuren rahanpesuepäilyn. Kaksi virolaista miestä on saanut Helsingin käräjäoikeudessa syytteen tapauksessa, jossa heidän epäillään pesseen 130–140 miljoonaa euroa rikollista alkuperää olevaa rahaa.
 Ylen MOT:n tietojen mukaan KRP uskoo, että rahat ovat alun perin peräisin venäläiseltä järjestäytyneen rikollisuuden toiminnasta. Rikollisjärjestön edustajia ei kuitenkaan ole saatu asetettua syytteeseen Suomessa.
 Keskusrikospoliisin rikostarkastaja  Jarmo Koistisen  mukaan kyse on todennäköisesti suurimmasta rahanpesuepäilystä, joka Suomessa on koskaan paljastunut.
 – Vain neljän kuukauden aikana suomalaisen yrityksen läpi kulki yli 130 miljoonaa euroa. Usein Venäjään liittyvissä rahanpesuepäilyissä puhutaan miljoonista euroista, mutta näin suuret ovat erittäin harvinaisia, Koistinen sanoo.
 Tässä tutkinnassa pelkästään poliisin takavarikoimien varojen määrä oli enimmillään 455 miljoonaa ruplaa eli noin yli yhdeksän miljoonaa euroa.
 Tapauksen tutkinta kesti viisi vuotta, ja Keskusrikospoliisi pyysi virka-apua tutkintaan useiden eri maiden viranomaisilta.
 Rahoja liikuteltiin suomalaisen rakennusliikkeen kautta
 Keskusrikospoliisi aloitti tapauksen tutkinnan jo vuonna 2014. Tutkinnassa alettiin selvittää rakennusalalla toimivan suomalaisyhtiö HTR Talonrakennus Oy:n toimintaa ja rahaliikennettä.
 Poliisin esitutkintapöytäkirja
 Yhtiön johdossa toimi kaksi virolaismiestä. Vuonna 2014 suomalaisyhtiön tileille Danske Bankiin ja Nordeaan siirrettiin yli 6,5 miljardia ruplaa muutamassa kuukaudessa. Euroina summa on noin 140 miljoonaa euroa.
 Poliisi epäilee, että rahojen siirrolle ei ollut liiketoiminnallisia tai muita todellisia perusteita.
 – Ilmoitus epäilyttävistä tilisiirroista tuli pankeilta eli ne toimivat tässä tapauksessa juuri niin kuin pitääkin, Koistinen sanoo.
 Suomalaisyhtiötä johtaneet virolaismiehet kiistävät syyllistyneensä rikoksiin. Poliisikuulusteluissa he kertoivat, että rahat liittyivät 400–500 miljoonan euron arvoiseen moottoritiehankkeeseen Venäjän Karjalassa.
 Poliisitutkinnassa selvisi, että rahat olivat alun perin peräisin tekaistuista venäläisistä yhtiöistä ja Venäjällä rahanpesuepäilyjen takia suljetusta pankista. Venäjän viranomaisten mukaan järjestäytynyt rikollisryhmä käytti laittomiin varojen siirtoon hallinnoimiaan pöytälaatikkoyrityksiä ja tekaistuja maksuperusteita.
 Suomesta rahat siirrettiin ulkomaille ja niitä päätyi ainakin 250 yhtiön tilille. Näistä pääosa on pöytälaatikkoyhtiöitä, joilla ei ole todellista liiketoimintaa. Rahoja päätyi myös veroparatiisiyhtiöihin.
 Rahanpesuepäilyissä poliisin on kyettävä todistamaan, että rahojen alkuperään liittyy rikoksia. Tämä on usein hankalaa, ja myös eri maiden viranomaisyhteistyössä on edelleen vaikeuksia.
 Jarmo Koistisen mukaan esimerkiksi veroparatiisina pidetyn Kyproksen viranomaiset eivät suostuneet luovuttamaan tilitietoja Suomen poliisille.
 Sen sijaan yhteistyö Venäjän viranomaisten kanssa sujui Koistisen mukaan jouhevasti.
 – On kohtuullisen harvinaista, että saamme näin hyvin tietoja Venäjältä. Se edellyttää tiivistä yhteydenpitoa ja esimerkiksi median seuraamista, Koistinen sanoo.
 Venäläismiehen epäillään vastanneen rahansiirroista
 Poliisin kuulustelupöytäkirjoissa epäilty rahanpesutapaus paljastuu varsin lennokkaaksi.
 Virolaismiehet kertoivat saaneensa tuntemaltaan venäläiseltä liikemieheltä ehdotuksen osallistua moottoritien rakentamiseen Venäjän Karjalassa.
 “Moottoritiehanke on suunnitelma moottoritiestä Suomen rajalta Petrozavoskiin (Petroskoihin) - Syväeroon ja edelleen Voznezenjaan. Tämä on ensimmäinen vaihe, moottoritietä on tarkoitus jatkaa myös pidemmälle”, toinen virolaismiehistä kertoi kuulusteluissa.
 Poliisin todistajana kuultu Karjalan tasavallan virkamies kertoi, että hanke oli tarkoitus toteuttaa yksityisellä rahoituksella. Moottoritien rakentamisen kustannukset oli suunnitelman mukaan tarkoitus kattaa tietulleilla.
 Poliisikuulusteluissa rikoksesta epäilty virolaiskaksikko kertoi, että suomalaisyhtiö hankittiin venäläismiehen aloitteesta. Virolaismiehet hankkivat tuntemaltaan liikemieheltä Suomessa jo aiemmin rekisteröidyn rakennusalan yhtiön.
 Yhtiö hankki pankkitilit Danske Bankista ja Nordeasta. Tileille annettiin käyttöoikeus myös venäläiselle liikemiehelle. Poliisi pystyi muun muassa tietokoneiden IP-osoitteiden avulla osoittamaan, että valtaosa tilisiirroista tehtiin Moskovassa venäläisen liikemiehelle luovutetuilla pankkitunnuksilla.
 Venäläismiestä vastaan ei ole nostettu syytettä Suomessa. Koistisen mukaan tämä johtuu siitä, että hänen epäillyt rikoksensa ovat tapahtuneet Venäjällä, jossa Suomen poliisilla ei ole toimivaltaa.
 – Hänen toimiinsa puuttuminen on ensi sijassa Venäjän viranomaisten toimivaltaan kuuluva asia, Koistinen sanoo.
 Venäjän Karjalaan ei ole hankkeen tiimoilta rakennettu metriäkään moottoritietä.
 Tapausta käsitellään Helsingin käräjäoikeudessa. Yle ei julkaise rikoksesta epäiltyjen miesten nimiä, koska kyse on vasta syytteistä.

Poliisi selvitti  historiallisen suuren rahanpesuepäilyn – venäläinen rikollisjärjestö pesi yli sata miljoonaa euroa suomalaisyhtiön  kautta


Summary: Moskovalainen tuomioistuin kumosi vetoomuksen miesten vapauttamiseksi.

Moskovan kaupungin tuomioistuin ei vapauta kuutta marraskuussa vangittua ukrainalaista merimiestä. Oikeus vahvisti alemman oikeusasteen ratkaisun jatkaa merimiesten tutkintavankeutta.
 – Moskovan kaupungin tuomioistuin pitää voimassa alemman oikeusasteen aikaisemmin tekemän ratkaisun ja hylkää vetoomuksen kuuden ukrainalaisen merimiehen vapauttamiseksi, oikeuden tiedottaja sanoi uutistoimisto TASSin mukaan.
 Alemman oikeusasteen päätöksellä miehet pysyvät vangittuina ainakin marraskuun 24. päivään saakka.
 Ukrainalaiset merimiehet joutuivat pidätetyiksi ja myöhemmin vangituiksi Kertšinsalmella viime vuoden marraskuussa tapahtuneen meriselkkauksen johdosta. Venäjä otti tuolloin haltuunsa kolme Ukrainan laivaston alusta, joiden se katsoi rikkoneen maiden välistä aluevesirajaa kiistellyn Krimin niemimaan edustalla.
 Yle Uutisgrafiikka
 Välikohtauksen yksityiskohdat ovat edelleen epäselvät. Venäjän mukaan Ukrainan alukset eivät olisi antaneet asianmukaista ilmoitusta siinä vaiheessa, kun ne lähestyivät Kertšinsalmea. Ukrainalaisten mukaan ilmoitus annettiin.
 YK:n merenkulkua koskevan yleissopimuksen mukaan rauhanomainen kauttakulku toisen maan aluevesien kautta on sallittu.
 Tapauksen oikeuskäsittely jatkuu Venäjällä. Merimiehiä voi odottaa rajaloukkauksesta enimmillään kuuden vuoden vankeusrangaistus, TASS raportoi.
 Lue lisää:
 Tilanne jännittynyt Mustallamerellä – Venäjä valtasi Ukrainan laivaston aluksia, Ukraina harkitsee poikkeustilan julistamista
 Mitä Venäjä tästä hyötyy? Kumpi oli väistämisvelvollinen? Kirjeenvaihtajat vastasivat 17 yleisökysymykseen Venäjän ja Ukrainan meriselkkauksesta
 Miksi jännitteet Krimin edustalla kiristyivät? Kokosimme Venäjän ja Ukrainan uuden kiistan pääpiirteet

Kertšinsalmella pidätetyt ukrainalaiset merimiehet pysyvät vangittuina Venäjällä


Summary: Tapausta tutkitaan eläinrääkkäyksenä.

Eläinten ystäviä ja sosiaallista mediaa kuohuttaa tapaus, jossa huonokuntoista 70-vuotiasta norsuvanhusta marssitettiin buddhalaisparaatissa Sri Lankassa.
 Paraatit ovat osa 11-päiväistä buddhien festivaalia Esala Pereharaa. Vuosittain järjestettävään festivaaliin osallistuu perinteisiä rumpujensoittajia ja tanssijoita sekä noin 100 kesyä norsua.
 Paraatin ajan norsuvanhus oli verhoiltuna perinteisiin vaatteisiin, joten sen langanlaiha ja räytynyt vartalo jäi piiloon paraatin katselijoilta. Norsun todellinen kunto näkyy kuitenkin kuvista, joita on jaettu myös sosiaalisessa mediassa.
 Tikiri sai tukea sosiaalisesta mediasta
 Norsun surkea olemus sai aikaan sosiaalisessa mediassa valtaisan protestin, jonka myötä festivaalin järjestäjät poistivat eläimen festivaalin loppuhuipennuksesta jo keskiviikkona, kertoo uutistoimisto AFP.
 Esimerkiksi srilankalainen Twitter-käyttäjä  Manjitha De Alwis  toteaa tviitissään, että hienosti puetut norsut symboloivat saarivaltion kulttuuria.
 – Mutta ahneutemme vuoksi emme välitä norsuista tai niiden hyvinvoinnista. Tikiri on hyvä esimerkki tästä, De Alwis jatkaa.
 Sri Lankassa norsu on rikkaiden lemmikki
 Sri Lankan turismista ja luonnosta vastaava ministeri  John Amaratunga  on tilannut villieläinviranomaisilta tutkinnan siitä, miksi ja miten huonokuntoinen Tikiriksi nimetty norsu päätyi paraatiin.
 Ministeri on myös ohjeistanut villieläinviranomaisia varmistamaan, etteivät muut buddhalaisparaateissa käytetyt norsut ole vastaavassa jamassa kuin Tikiri. Paraateissa käytettäviä norsuja on Sri Lankalla joidenkin arvioiden mukaan 200.
 Norsut ovat osa buddhalaisia juhlakulkueita. Kuva vuodelta 2009 Sri Lankan pääkaupungista Colombosta.  EPA
 Norsuasiantuntija  Jayantha Jayewardene  pitää norsun kohtelua epäinhimillisenä. Hänen arvionsa mukaan paraatissa nähty eläin oli ilmeisen aliravittu ja lähellä kuolemaa.
 – Omistajat vievät norsunsa paraatiin saadakseen meriittejä itselleen, ei eläimelle. Se ei saisi koskaan olla sallittua, Jayewardene sanoo uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Esala-festivaalin Kandyn kaupungissa järjestänyt Pyhän hampaan temppeli on sanonut, ettei Tikiri ollut heidän temppelinorsunsa.
 Monet rikkaat srilankalaiset pitävät norsuja lemmikkeinään. Eläinten huonosta kohtelusta ja julmuuksista on tehty paljon valituksia.

Sosiaalinen media raivostui, kun luurankomainen norsuvanhus marssi buddhalaisessa juhlaparaatissa Sri Lankassa


Summary: Aamupäivällä Kansallisteatterin pääjohtaja Mika Myllyaho vielä suunnitteli jo sovittuna pidettyä väistömuuttoa Vallilan konepajalle.

Yle Uutisten toimittajan puhelu aiheuttaa täydellistä tyrmistystä Kansallisteatterissa.
 Linjan päässä on hetken hiljaista, kun selviää, että peruskorjauksen  rahoitus on pyyhitty pois  valtiovarainministeriön budjettiesityksestä.
 Vielä aamupäivällä hyväntuulinen pääjohtaja  Mika Myllyaho  esitteli linjan toisessa päässä olevalle toimittajalle remonttisuunnitelmia. Karusta yllätyksestä huolimatta kommentti budjettiesitykseen heltiää hetken päästä. Se on varsin diplomaattinen.
 – Nyt odotetaan ja katsotaan aivan rauhassa, mitä budjettiriihessä tapahtuu. Emme ole luonnollisestikaan edes ehtineet olla asiasta yhteydessä ministeriöön.
 Kansallisteatterissa uskotaan, että peruskorjauksen toteuttamisesta suunnitellusti neuvotellaan vielä. Mårten Lampén / Yle
 Peruskorjauksen kauan kaivattua rahoitusta oli jo juhlittu varmana. Ennen uusinta käännettä Myllyaho oli silmin nähden helpottunut mies.
 – Fiilis on ollut huikea nyt, kun rahoitus viimein varmistui. Remontin piti alkaa jo 2005, mutta eipä alkanut. Olen ehtinyt tavata jo viisi kulttuuriministeriä ja pitää kaikille samat puheet peruskorjauksen välttämättömyydestä. Keväällä oli sellainen väsymys, että ajattelin jo jaksaako tätä enää, jos ei nyt onnistu, totesi Myllyaho aamupäivän haastattelussa.
 Vääntö rahoituksesta on ollut poikkeuksellisen hankala muun muassa siksi, että Kansallisteatteri on osakeyhtiö, eikä Senaatti-kiinteistöjen hallinnoima valtion rakennus.
 – Meiltä on kyselty, että miksi valtio antaisi yksityiselle osakeyhtiölle kymmeniä miljoonia, ja sanottu, että hankkikaa itse jostain. Ei me tietenkään sellaisia rahoja tuosta vain mistään pystytä hankkimaan. Sitä paitsi tämä on kuitenkin valtion teatteri, Kansallisteatteri.
 Näytelmän Mestari ja Margarita harjoitukset Willensaunassa 2017. Jari Kovalainen/Yle
 Teatterin vanha puoli remontoitiin 2000-luvun alussa. Ronnie Holmberg / Yle
 Hometta ja arsenikkia
 Kansallisteatterin vuonna 1902 avattu vanha puoli on korjattu 2000-luvun alussa. Uuden, 1930–1950 -luvuilla rakennetun osan peruskorjausta on odoteltu parikymmentä vuotta. Sen on määrä käynnistyä keväällä, jos määräraha saadaan kammettua takaisin valtion budjettiin.
 Yhtään pidempään ei voida Mika Myllyahon mukaan vetkutella. Riippumatta siitä, tuleeko peruskorjaukseen rahaa vai ei, on Pieni näyttämö ja Willensauna pistettävä kiinni keväällä. Tiloissa työskentely ei ole enää turvallista; sisäilma esimerkiksi on sietämättömän huonolaatuista.
 – Siellä ei kerta kaikkiaan voi pitää enää ihmisiä.
 Rinteen hallituksen väkeä kävi Kansallisteatterissa katsomassa paikkoja alkukesästä, ja näki omin silmin, että rakennus on tällaisenaan käyttöikänsä päässä.
 – Kun olemme porailleet reikiä seiniin remonttitutkimuksissa, selvisi, että betoni on niin huonolaatuista, että sitä ei voi korjata. Seiniä avatessa on löytynyt esimerkiksi arsenikkia ja homeitiöitä. 1930-luvulla rakennettu väliosa, jossa kaikki käyvät nykyisin viikonloppuisin pissalla, puretaan kokonaan pois.
 Havainnekuva Kansallisteatterin Willensaunan edustalle kaavaillusta ravintolasta Kaisaniemen puiston kulmassa. Kansallisteatteri
 Toivomuslistaa oli jo karsittu
 Jo ennen perjantai-iltapäivän huonoja uutisia Kansallisteatteri joutui tinkimään peruskorjaushaaveistaan.
 Toivomusbudjetti oli 65 miljoonaa euroa, 15 miljoonaa enemmän kuin opetus- ja kulttuuriministeriön määrärahaesitys. Suunnitelmia on jouduttu piirtämään uusiksi sekä tilojen että tulevan toiminnan osalta.
 Alun perin tarkoitus oli rakentaa yksi uusi näyttämö maan alle, ja uusia tiloja katolle. Kahdesta uudesta kerroksesta jouduttiin määrärahan pudotessa luopumaan. Myös suunnitelmat kahdesta tai kolmesta uudesta, pysyvästä esitystilasta piti miettiä uudelleen. Niiden avulla oli määrä lisätä erityisesti vierailunäytöksiä ja free-kentän tuotantoja.
 Ministeriöltä tuli terveisiä, että 50 miljoonan määrärahaa ei ylitetä sentilläkään. Niin ei voi käydä kuin on käynyt esimerkiksi Stadionin remontissa. Siinä budjetti on  paukkunut rajusti .
 – Tärkeimmät tavoitteet saavutetaan kyllä 50 miljoonalla. Willensaunan pääty on remontin jälkeen avoinna läpi vuoden, ja sinne tulee puistoon avautuva kahvila. Kesäkaudella siellä voidaan tuottaa monta erilaista tuotantoa ja toteuttaa residenssitoimintaa.
 Tingityssäkin suunnitelmassa on uusia esitystiloja luvassa kaksi. Ne remontoidaan harjoitustilasta ja maalaamosta, joissa toistaiseksi voidaan pitää esityksiä vain epävirallisesti ja satunnaisesti. Kun tiloihin saadaan ulos aukeavat ovet, ne saadaan pysyvästi näytöskäyttöön.
 The Train Factory. Mårten Lampén / Yle
 The Train Factorylle muutetaan joka tapauksessa
 Kävi peruskorjausrahojen kanssa niin tai näin, muuttavat Pieni näyttämö ja Willensauna keväällä  The Train Factorylle , eli VR:n entiselle konepajalle Vallilassa.
 Ensimmäinen Kansallisteatterin tuotanto nähdään siellä jo tulevana talvena. Uuden, Nuorten kansallisteatteri Kantin ensimmäinen tuotanto  Otteita  saa ensi-iltansa marraskuun lopulla. Immersiivinen esitys perustuu helsinkiläisnuorten omiin tarinoihin, ja se toteutetaan yhdessä Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun dramaturgilinjan ja Tampereen yliopiston teatterityön tutkinto-ohjelma Nätyn kanssa.
 The Train Factory on nopeasti kasvamassa merkittäväksi kulttuurikeskukseksi. Se isännöi ensimmäiset isot festivaalinsa keväällä  Querellen  myötä, ja nyt sinne on siirtymässä  Kaurismäen  ohjaajaveljesten  kulttuurikompleksi .
 – Me aloitimme neuvottelut The Train Factoryn omistajan,  Bruce Oreckin  kanssa jo ennen kuin peruskorjaus kirjattiin hallitusohjelmaan, sillä meidän on tosiaan pakko lähteä uudelta puolelta joka tapauksessa. Me olisimme olleet pulassa ilman sitä paikkaa. Mikään kaupungin tiloista ei sopinut tarkoituksiimme.
 Suurin osa The Train Factoryn vaatimista muutostöistä rahoitetaan Kansallisteatterin budjetista, mutta myös Oreck osallistuu kuluihin. Lisäksi valtiolta on luvattu tarkoitukseen varoja.
 – Siitä tehdään hyvä tila, ja se toteutetaan kerralla kunnolla, Myllyaho toteaa.
 Konepajan tilat taipuvat moneen. Mårten Lampén / Yle
 Tilapäisestä ehkä osin pysyvää
 Mika Myllyaho on toiveikas sen suhteen, millaista kuhinaa konepajalla voidaan lähivuosina odottaa. Uuttakin yleisöä saattaa löytyä uuden sijainnin ja vetovoimaisten naapureiden avulla.
 Vaikka Kansallisteatterin peruskorjaus toteutuisi, on mahdollista, että teatterilla on jotain toimintaa The Train Factoryllä myös väistövuosien jälkeen.
 – Me rakennamme sinne kunnon teatteritilat, joissa on kolmen remonttiväistövuoden aikana yhdeksän tuotantoa. Uskon, että ihmiset löytävät paikan. Siitä tulee hieno kulttuurikeskus.
 Myllyaho on vinkannut The Train Factoryn tulevasta käytöstä myös Helsingin kaupungille.
 Esitys- ja harjoitustiloista on krooninen pula sekä vierailevilla esityksillä, että kaupungissa toimivilla pienillä ryhmillä.
 Tilanne on vain vaikeutumassa, jos ja kun toistuvasti ilman peruskorjausrahoja jäänyt Aleksanterin teatteri  rapistuu käyttökelvottomaksi  – tai  myydään pois , kuten Senaatti suunnittelee.
 Jos Kansallisteatterin remontin 50 miljoonaa ei löydy budjettineuvotteluissa, voi olla, että visiitti Vallilassa venyy. Muussa tapauksessa Myllyaho toivoo kaupungin takaavan tulevaisuuden nyt rakennettaville esitystiloille. Olisi sekä surullista että hölmöä purkaa ne saman tien.
 – Se on varmasti kortti, joka kannattaa katsoa.

Remonttirahojen menetys tuli täysin puun takaa Kansallisteatterille – pääjohtaja kuuli asiasta Ylen toimittajalta


Summary: Venäjällä omankädenoikeuteen turvautuvat aktivistit taistelevat myös oppositiota vastaan.

Olutpulloja seisoo rivissä keskellä Hohlovkan aukiota. On perjantai-ilta ja ansa on viritetty amfiteatterissa leijonaa varten.
 Amfiteatteri on nuorten suosima kokoontumispaikka Moskovan keskustassa. Leijonalla taas tarkoitetaan raittiusaktivistia ja tubettajaa  Mihail Lazutinia , 23.
 Hän käyttää ryhmästään nimeä LevProtiv, joka kääntyy suomeksi LeijonaVastaan.
 – LevProtiv on häirikkö ja me olemme täällä ärsyttämässä häntä, 18-vuotias  Darja Maiorova  sanoo ja lähtee viemään tyhjää siideripulloa rivin jatkoksi.
 Juuri nyt Darja Maiorovaa (vas.), Maša Dobryninaa ja Vera Jermolajevaa ei raittiusaate kiinnosta. Grigori Vorobjov
 Pienessä nousuhumalassa oleva porukka juhlii opiskelupaikkojensa varmistumista ja vähät välittää omankädenoikeutta harjoittavasta aktivistista.
 Vera Jermolajeva virittää ansaa. Tällaisen pullomäärän luulisi houkuttelevan paikalle raittiusaktivisti Mihail Lazutinin ryhmineen.  Grigori Vorobjov
 Kesän alusta alkaen  Mihail Lazutin on ratsannut ryhmänsä kanssa viikonloppuisin nuorten suosimia puistoja ja aukioita.
 Terveiden elämäntapojen nimeen vannova LevProtiv kuvaa moskovalaisia, jotka nauttivat julkisilla paikoilla alkoholia, ja vaatii sitten poliisia ottamaan kiinni lainrikkojia.
 Virkavalta näyttää toimivan yhteistyössä Lazutinin kanssa. Poliisi ja OMON-erikoisjoukot ovat ottaneet aktivistien käskystä suurieleisesti kiinni alkoholia nauttivia nuoria.
 Myöhemmin Lazutin lataa LevProtiv-nimiselle YouTube-kanavalleen  koosteita yöllisistä operaatioistaan.  Kanavalla on lähes 1,8 miljoonaa tilaajaa. Arvostelijoiden mukaan raittiuskampanjan perimmäinen syy onkin somekanavan “haippaaminen” eli sen suosion kasvattaminen.
 Virkavalta ei ole puuttunut Lazutinin toimintaan, vaikka ryhmän miehet ovat kovistelleet ihmisiä ja tilanne on usein riistäytynyt käsirysyksi. Ryhmällä on myös tapana kaataa ihmisten alkoholijuomia maahan ja tumpata heidän polttamiaan savukkeita.
 Moskovassa riittää puistoja, eivätkä muutamat aktivistit pysty saamaan julkijuopottelua kuriin.
 Venäjällä on kuitenkin käyty vilkasta keskustelua kesän aikana LevProtiv-ryhmän toiminnan laillisuudesta ja siitä, miksi virkavalta ei ole puuttunut siihen. Aktivisteja on arvostellut muun muassa veteraanipoliitikko, Venäjän duuman kolmanneksi suurimman LDPR-puolueen puheenjohtaja  Vladimir Žirinovski .
 – LevProtiv-aktivistit ovat keksineet ansaintatavan: He tulevat ihmisten luo esittämään kysymyksiä ja aloittavat tappelun. Nujakka videoidaan ja ladataan internetiin. Tällaista käytöstä ei voi hyväksyä, Žirinovski kirjoittaa tviitissään.
 Aktivisti itse ei näe mitään ongelmaa ryhmänsä otteissa.
 – Meistä ei ole mitään varaa yhteiskunnalle vaan päinvastoin me suojelemme sitä. Olemme puhdistaneet tämän paikan ja auttaneet sen tekemisessä asukkaille vaarattomaksi, Mihail Lazutin viittaa ryhmän amfiteatterilla tekemiin ratsioihin  RTVI-kanavan haastattelussa.
 Koleana heinäkuisena perjantai-iltana  amfiteatterille kokoontuneet nuoret eivät hyväksy Mihail Lazutinin aktivismia.
 – Demokraattisessa valtiossa vain poliisilla on oikeus ottaa kansalaiselta pullo pois. Siitähän syntyisi täysi kaaos, jos jokainen alkaisi toimia poliisina,  Sergei Belovin  huomauttaa ja siemailee ystävänsä  Oleg Podtšufarovin  kanssa tölkistä alkoholitonta olutta.
 Oleg Podtšufarov (vas.) ja Sergei Belov ihmettelevät, miksi alkoholin nauttiminen julkisella paikalla on ylipäätään kiellettyä Moskovassa. Grigori Vorobjov
 Viikoittain jatkuvat LevProtiv-ryhmän ja poliisien yhteisoperaatiot houkuttelevat ihmisiä seuraamaan tilannetta. Monet istuvat katsomossa ja nauttivat alkoholittomia virvoitusjuomia.
 Parikymppiset kaverukset eivät voi ylipäätänsä käsittää lakia, joka kieltää alkoholin sivistyneen juomisen ja tupakoinnin julkisella paikoilla. Vieläkin enemmän heitä ihmetyttää se, että viranomaiset sallivat aktivistien toimet lainvalvojina.
 – Johtomme ajattelee tällä hetkellä todella konservatiivisesti. Siellä istuu vain vanhuksia, ja siksi he tukevat sellaisten idioottien kuten Lazutinin toimintaa, Podtšufarov sanoo.
 Moskovassa viranomaiset suhtautuvat nuorten juomiseen vaihtelevasti. Joskus juopotteluun puututaan, joskus ei. Grigori Vorobjov
 Amfiteatterilla partioi kaksi poliisia, mutta heitä ei näytä erityisesti kiinnostavan nuorten juopottelu. Illan pimentyessä paikalle saapuu myös ryhmä OMON-erikoisjoukkoja, mutta hekin tyytyvät vain odottamaan tilanteen kehittymistä.
 Kellon lähestyessä puolta yötä käy selväksi, ettei kaikkien odottama LevProtiv saavu tällä kertaa paikalle. Niinpä nuoret jatkavat rauhassa tissutteluaan Moskovan keskustassa.
 Kuuluisa tubettaja houkuttelee paikalle lisää tubettajia. Nettipersoona Sultan Zak on saapunut puistoon hämähäkkipuvussa pilailemaan Mihail Lazutinille alias LevProtiville. Tällä kertaa hän joutuu pettymään. Grigori Vorobjov
 Ihmisoikeusjärjestö Yhteiskunnallinen tuomio  seuraa LevProtivin ja muiden samankaltaisten ryhmien toimintaa. He ovat kiinnostuneet aktivisteista, jotka harjoittavat omankädenoikeutta ajaakseen oikeaksi katsomiaan yhteiskuntajärjestykseen tai moraaliin liittyviä päämääriään.
 Suomessa tämäntyyppiseksi ryhmäksi voidaan luokitella esimerkiksi muukalaisvastainen ja rasistinen Soldiers of Odin. Se partioi oman ilmoituksensa mukaan kaduilla parantaakseen ihmisten turvallisuuden tunnetta.
 – Aktivistit katsovat, etteivät viranomaiset selviä velvollisuuksistaan ja ottavat siksi laittomasti valtion toimia itselleen,  Asmik Novikova  Yhteiskunnallinen tuomio -järjestöstä selvittää.
 Venäjällä alkoholia käytetään verrattain runsaasti myös nuorten keskuudessa. Grigori Vorobjov
 Novikova jakaa Venäjällä toimivat omankädenoikeutta harjoittavat aktivistit kahteen pääryhmään: poliittiseen ideologiaan nojautuviin ja muihin.
 Raittiutta ajava LevProtiv kuuluu jälkimmäiseen ryhmään. Samanlaisiin aktivistiryhmiin lukeutuu myös StopHam, joka vahtii väärinpysäköityjä autoja, sekä jo toimintansa lopettanut Okkupai-Pedofelijai.
 Okkupai-Pedofelija houkutteli aikuisia miehiä internetissä treffeille alaikäisten poikien kanssa. Kun pedofiiliksi epäilty mies saapui tapaamiseen, aktivistit pahoinpitelivät hänet ja pakottivat tunnustamaan taipumuksensa videolla, joka jaettiin sitten internetissä. Myöhemmin useita ryhmän aktivisteja tuomittiin vankeuteen.
 Poliittisesta ideologiasta kumpuavaa  omankädenoikeutta harjoittaa Venäjällä äärikansallismieliset SERB (South East Radical Block) ja Kansallinen vapautusliike (NOD). Kummatkin Kremliä lähellä olevat ryhmät tunnetaan siitä, että ne häiriköivät presidentti  Putinia  vastustavan opposition mielenosoituksia.
 Asmik Novikova Yhteiskunnallinen tuomio -järjestöstä muistuttaa, että aktivistit toimivat ilman mitään vastuuta. Grigori Vorobjov
 Ihmisoikeusaktivisti Asmik Novikovan mukaan viranomaiset jättävät usein huomioimatta SERBin ja Kansallisen vapautusliikkeen laittomuudet.
 Toisinaan poliisi kuitenkin puuttuu myös näiden ryhmien toimintaan. Esimerkiksi opposition osoittaessa mieltä rehellisten vaalien puolesta 15. heinäkuuta  poliisi otti kiinni kaksi SERBin aktivistia , jotka häiritsivät mielenosoitusta.
 – Laki antaa virkavallalle käyttää tarvittaessa voimatoimia kansalaisia kohtaan, mutta myös vastuu siihen on tarkasti määritelty. Aktivistit toimivat ilman mitään vastuuta, Novikova huomauttaa.
 Ihmisoikeusjärjestö Yhteiskunnallinen tuomio avustaa tällä hetkellä kuutta ihmistä, jotka ovat kärsineet omankädenoikeutta harjoittavien ryhmien toiminnasta.
 LevProtiv-ryhmä kieltäytyi Ylen haastattelusta.
 Lue lisää:
 Vodka ja puutteellinen terveydenhoito vievät venäläismiehiä aikaisin hautaan
 Viina tappaa venäläisiä vuoden alussa

Moskovalainen raittiustubettaja vie nuorison pussikaljat –  Virkavalta sallii itselleen mieluisan aktivismin


Summary: Kun pankkien rahahanat kiristyvät, joukkorahoittajille ja minisijoittajille avautuu uusia mahdollisuuksia.

Heikki Rantalaihon  hinausautoyritys H24-Palvelut laittoi vuoden vaihteessa paljon peliin.
 Yritys osti Tampereelta Hinauspalvelu Ruuskasen. Kaupassa tuli mukana yhdeksän hinausautoa, kymmenen uutta työntekijää ja miljoona euroa lisää liikevaihtoa.
 Iso juttu pienelle yritykselle.
 – Laajentumista oli puntaroitu toista vuotta. Hienoa, että nyt päästiin eteenpäin.
 Kaupan jälkeen piti vielä raapia kokoon puoli miljoonaa euroa vuokratun autohallin ostamiseksi kasvaneen firman omaksi.
 Toimitusjohtaja Rantalaiho marssi pankkiin, jossa näytettiin hankkeelle vihreää valoa. Myös pankin mielestä oli järkevää, että Rantalaiho ostaisi Ylöjärveltä hallin, josta maksettiin koko ajan kovaa vuokraa.
 Sitten tuli se pankin " mutta ".
 Lomakaudella kesäautot ovat liikkeellä ja ihmiset liikkuvat kummallisiin aikoihin, sanoo hinauspalveluyhtiö H24:n toimitusjohtaja Heikki Rantalaiho. Hänen mukaansa hinattavaa riittää yötä päivää. Marko Melto / Yle
 Tiukentuneen sääntelyn takia pankkien kannattaa myöntää lainaa firmalle, jolla on tarjota vastineeksi jämerät vakuudet. Monelta pieneltä tai kasvavalta yritykseltä riittäviä vakuuksia ei löydy – eikä löytynyt Rantalaiholtakaan.
 Pankki ohjasi joukkorahoitusluukulle
 Rantalaihon tarvitsemasta 500 000 eurosta Säästöpankki lupasi vain 350 000. Loppusumma pitäisi hakea joukkorahoitusyhtiö Fundulta, jonka kanssa pankki on tehnyt yhteistyötä viime kesästä lähtien.
 Pankista vakuuksia vastaan saadun lainarahan korko liikkuu 2–4 prosentin tuntumissa. Se on aivan eri luokkaa, kuin ilman vakuuksia joukkorahoituksella saatu Fundun laina.
 Rantalaiho myöntää, että joukkorahoituksen noin kymmenen prosentin korko hirvitti.
 – Onhan hinta ihan eri, kuin vakuudellisella lainalla. Mutta toisaalta korko vastaa vain muutaman kuukauden vuokraa, hän laskee.
 Rantalaiho maksaa koron mukisematta, sillä ilman lainaa autohallin hankinta olisi viivästynyt ja pahimmassa tapauksessa toinen yrittäjä olisi napannut Ylöjärven autohallin Rantalaihon nenän edestä.
 Rantalaiho olisi voinut raapia vakuuksia myös panttaamalla esimerkiksi kotitalonsa, mutta nyt siihen vaihtoehtoon ei täytynyt turvautua.
 Unelma oman yrityksen kehittämisestä on taas askeleen lähempänä.
 Luvassa yhä kiristyvää
 Säästöpankissa uskotaan, että tulevaisuudessa pienten yritysten rahoitus on yhä useammin yhdistelmä pankkilainaa ja "vaihtoehtoista rahoitusta" eli käytännössä joukkorahoitusta.
 Säästöpankin liiketoimintajohtaja  Kari Suutarin  mukaan joukkorahoituksesta ei tule koskaan pääasiallista rahoituskanavaa suomalaisyrityksille, mutta pienten yritysten kohdalla sen osuus ja välillinen merkitys kasvaa.
 Yritysten kasvu nopeutuu, kun niiden ei täydy viivyttää hankkeita vakuuksien keräämisellä, sanoo Säästöpankin liiketoimintajohtaja Kari Suutari Jouni Immonen / Yle
 – Jos kehitys kulkee oikein nopeasti, osuus voi olla pienillä ja mikroyrityksillä muutamia tai ehkä kymmenen prosenttia.
 Mutta Suutari korostaa, että ei-pankkirahoituksella voi olla suurempi merkitys kuin euroja katsoessa voisi olettaa.
 – Usein joukkorahoitus on vain osa rahoitusta ja se voi mahdollistaa enemmän yrityksen kasvua kuin miltä euroina mitattuna näyttää.
 Ylöjärven autohalli kuvastaa hyvin sitä, miten kasvava yritys saa tukevaa maata jalkojen alle.
 Omaksi hankittu halli on juuri sitä, mikä toimii hyvin vakuutena, kun firma koputtaa seuraavan kerran pankin ovelle. Seuraava laina siis irtoaa todennäköisesti halvemmalla. Firman kasvunäkymät kirkastuvat.
 Pankkien rahahana tiukemmalle
 Joukkorahoituksen kasvua tukee se, että pankkisääntelyn oletetaan kiristävän pankkien rahahanoja edelleen.
 Vuonna 2024 tulevat voimaan uudet Basel IV -säännöt, jotka kaventavat entisestään pankkien omaa sanaa luottoriskien laskemisessa.
 Pankeissa tuskaillaan tihenevää pykäläviidakkoa, mutta esimerkiksi joukkorahoitusyhtiö Fundulle se on oikeastaan elinehto.
 – Pankkien kiristyvä sääntely luo meille markkinaraon, myöntää empimättä Fundun toimitusjohtaja  Lasse Vuola .
 Fundun toimitusjohtaja Lasse Vuolan mukaan joukkorahoitus on hyvä keino tukea suomalaisten yritysten kasvua. Hän muistuttaa, että rahoittajan riskiä voidaan hallita hajauttamalla.  Jari Kovalainen / Yle
 Uusi rahoitusbisnes ei edes välttämättä suoraan nakerra pankkien oksaa. Tiivis yhteistyö uusien digirahoittajien kanssa voi olla pankille hyvä keino pitää kiinni omista asiakkaistaan.
 Pankit ovat yrittäneet itsekin rakentaa omia joukkorahoituspalvelujaan, mutta helppoa se ei ole. Nordean ja OP:n joukkorahoituspalvelut ajettiin alas muutaman vuoden kokeilun jälkeen.
 Nyt joukkorahoitusyhteistyötä muun muassa Fundun kanssa tekevät ainakin Säästöpankit, Nordea ja Handelsbanken.
 Antti Parviala / Yle
 Uusi rahoituskanava luo aidosti kasvun mahdollisuuksia suomalaisille yrityksille.
 – Tämä tuo varmasti potkua mikro- ja pienyrityksille. Jälkeenpäin katsottuna aika moni hanke olisi lykkääntynyt tai jäänyt kokonaan toteutumatta ilman joukkorahoitusta, pohtii Säästöpankin Kari Suutari.
 Pankkisääntely loi uuden bisneksen
 Onko joukkorahoitus oikeastaan vain keino kiertää pankkisääntelyä?
 Pankkien bisneksen kustannuksella on luotu paikka uudelle digirahoitusbisnekselle, mutta toisaalta se palvelee myös tavoitetta torjua uusia finanssikriisejä.
 – Systeemiriski pienenee, kun toimijoiden joukko on laaja ja hajautettu, Vuola sanoo.
 Joukkorahoitusta voikin hyvällä syyllä sanoa hajautetuksi. Esimerkiksi Rantalaiho seurasi Fundun nettisivulla, kuinka hänelle haettu laina keräsi sijoittajien rahaa. Yksittäiset sijoitukset olivat pienmillään muutamia satasia ja suurimmillaan joitakin kymmeniä tuhansia euroja.
 Sijoittajan riski pankilta taviksille
 Mutta kannattaako piensijoittajan antaa rahansa vaikkapa autohallin hankintaan Ylöjärveltä?
 Sijoittajan pitää varautua siihen, että lainansaaja ei pystykään maksamaan lainaansa takaisin ajoissa tai ajautuu jopa konkurssiin. Konkurssissa sijoittaja menettää käytännössä osuutensa kokonaan.
 Yritysriskien arvioiminen ja mallintaminen on rahoitusalan kovinta ydintä. Piensijoittajilla on harvoin mahdollisuutta arvioida perin pohjin sijoituskohteiden riskejä. Paljon jää sijoituskohteita tarjoavan palvelun varaan.
 Kesä tuo kesäautot maanteille - ja niiden penkoille. Pekka Myyryläinen ottaa hinausauton kyydistä autonromun Marko Melto / Yle
 – Sanoisin, että me ollaan huipputoimijoita pk-yritysten riskien arvioinnissa, Vuola kehaisee.
 Fundussa on jo ehditty nähdä, että kansan käsi on karttuisa: kiinnostuneita sijoittajia löytyy, vaikka purot ovatkin pieniä. Houkuttimena on lupaus 6–8 prosentin tuotosta – ellei sijoituskohde kaadu.
 – Pankkitalletuksille ei nyt makseta korkoa lainkaan, joten kyllä rahaa hyville yrityksille löytyy, Vuola sanoo.
 Lisäksi monella sijoittajalla on halua tukea lupaavia yrityksiä ja niiden kasvua.
 Kasvulle jatkolupaus
 Fundun kautta kulkee yhä enemmän sijoittajien rahaa yrityksille. Yhtiön liikevaihto on noussut vuoden 2016 runsaasta 200 000 eurosta täksi vuodeksi ennustettuun miljoonaan euroon. Eikä se ole alalla yksin.
 Suomessa toimivia joukkorahoitusta kerääviä ja yrityslainoja myöntäviä yrityksiä ovat muun muassa suomalaiset Fellow Finance, Vauraus Suomi, Nousu Capital ja UB rahoitus sekä yhdysvaltalaistaustaiset Kiva ja Lending Club.
 Vuola uskoo, että kun pankit ovat lähteet yhteistyöhön joukkorahoittajien kanssa, rahoituspotti nousee lähivuosina miljardiin.
 – Silloin tällä alkaa olla merkitystä jo koko kansantaloudelle.
 Kehityksen suunta on sama muuallakin.  Teollisuusmaiden yhteistyöjärjestö Oecd:n  mukaan pienten ja keskisuurten yritysten ei-pankkirahoitus kasvaa entistä nopeammin, kun taas pankkirahoitus kasvaa odotettuakin hitaammin.
 Pankkien tiukentuva linja vakuuksien suhteen on pantu merkille pienissä ja keskikokoisissa yrityksissä. Keväällä julkaistun  tutkimuksen mukaan  ne eivät hae aina rahoitusta pankista, vaikka tarvetta olisikin.
 Joukkorahoitusta on moneen lähtöön
 Joukkorahoitus tarkoittaa sitä, että yksittäiset ihmiset osallistuvat yrityksen rahoittamiseen nettipalvelun välityksellä. Sijoitettavat summat voivat olla hyvinkin pieniä. Joukkorahoituksen kautta sijoittaja voi saada korkotuottoa antamastaan lainasta tai omistusosuuden yrityksestä. Joukkorahoitus voi olla myös lahjoitus, jolla tuetaan tuotteen tai palvelun kehittämistä. Sijoittaja voi saada hyvitykseksi valmiin tuotteen tai vain hyvää mieltä Tässä jutussa puhutaan yrityksille lainana annettavasta joukkorahoituksesta.
 Lue myös:
 Samu-Jussi Kosken viimeinen oljenkorsi  – Helsingin Sanomien artikkeli kertoo Samujista, yhdestä Suomen maineikkaimmista muotitaloista, joka on HS:n mukaan lähellä ajautua konkurssiin. Samu-Jussi Koski kertoo lehdelle harkitsevansa joukkorahoituksen yrittämistä yhtiön pelastamiseksi.  (maksullinen sisältö, julkaistu 11.8.2019)

Rahat likoon Hinauspalvelu Ruuskasen autohallin puolesta? Kansalta heltiävä joukkorahoitus pelastaa monen yrityksen tulevaisuuden


Summary: Uudenmaan erillisratkaisun selvityshenkilöksi nousemassa Kari Nenonen.

Maan hallitus istuutui tänään iltapäivällä yhteiseen pöytään Uudenmaan kuntien edustajien kanssa visaisen tehtävän kera.
 Hallitus ja kunnat aloittavat yhdessä selvitystyön siitä, voidaanko Uudellemaalle tehdä muusta maasta poikkeavia ratkaisuja sote-uudistuksen yhteydessä.
 Uudenmaan kunnat ovat vaatineet erillisratkaisua, koska Uudellamaalla on asukkaita huomattavasti enemmän kuin missään muussa Suomen maakunnassa.
 Se, että pääkaupunkiseudun erillisratkaisusta saadaan sopu on elintärkeää. Jos sitä ei synny, ei synny taaskaan sote-ratkaisua.
 Selvityshenkilöksi on nousemassa  Kari Nenonen .
 – Nyt selvitetään, kuinka nopeasti hän pääsee aloittamaan tehtävän. Alustavia keskusteluja on toki jo käyty. Katsotaan sitten erikseen hänen toimeksiantonsa, kertoo sosiaali- ja terveysministeriön uudeksi kansliapäälliköksi eilen nimitetty  Kirsi Varhila .
 Nenonen jäi eläkkeelle vuoden 2018 alkupuolella Vantaan kaupunginjohtajan pestistä. Uransa aikana hän ehti työskennellä myös Kuntaliiton varatoimitusjohtajana, Husin toimitusjohtajana sekä Oulun kaupunginjohtajana.
 Selvitys tehtävä vuoden loppuun mennessä
 Uudenmaan, pääkaupunkiseudun tai Helsingin mahdolliset erillisratkaisut sote-uudistuksessa selvitetään tämän vuoden loppuun mennessä.
 Helsingin pormestarin  Jan Vapaavuoren  (kok.) mukaan jopa koko sote-uudistus voi jumiutua, jos alueelle ei löydetä sopivaa erillisratkaisua.
 – Ellei tälle seudulle löydy erillisratkaisua, joka aidosti tyydyttää tätä seutua, tulen yhä sinnikkäämmin vastustamaan koko uudistusta.
 Vapaavuori ei ole peitellyt mielipidettään sote- ja maakuntauudistuksesta. Hän kutsuu itseään sote-uudistuksen suurimmaksi kriitikoksi.
 – Helsingissä suhtaudutaan edelleen erittäin suurella vastenmielisyydellä koko maakuntauudistusta kohtaan. En edelleenkään näe järjellistä syytä, miksi tähän [maakuntamalliin] pitäisi mennä.
 Lue täältä analyysi: Ministeriöt kiistelevät ja taas on kiire – vääntö pääkaupunkiseudun erityiskohtelusta aloittaa soten uuden tuotantokauden tänään
 Vapaavuori: Uudellamaalla historiallinen yhteisymmärrys
 Sote-uudistuksen pohjana on 18 maakuntaa, jotka tuottaisivat omat sosiaali- ja terveyspalvelunsa.
 Vaikka Vapaavuori kritisoi uudistusta voimakkaasti, hän pitää hyvänä sitä, että erillisratkaisua selvitetään.
 Julkisuudessa esiin on nostettu muun muassa vaihtoehto, jossa Uusimaa pilkottaisiin viideksi uudeksi maakunnaksi.
 Helsinki, Espoo ja Vantaa olisivat omia maakuntiaan ja näiden lisäksi pienemmistä pääkaupunkiseudun kunnista muodostettaisiin vielä pari uutta maakuntaa.
 Toisessa mallissa olisi vain yksi maakunta, mutta palvelujen tuotanto toteutettaisiin uudella kuntayhtymämallilla.
 Esimerkiksi siten, että Helsinki ja jotkin sen kehyskunnista muodostaisivat yhden kuntayhtymän. Vantaa ja Espoo toimisivat samoin.
 Vapaavuori korostaa, että Uudenmaan kaupungit ja kunnat ovat sitoutuneita erillisratkaisun selvittämiseen. Pormestari heittää palloa hallituksen suuntaan.
 – Meillä on historiallinen yhteisymmärrys kaikkien Uudenmaan kuntien ja kaupunkien kesken, miten tässä pitäisi edetä. Nyt tarvitaan samanlaista historiallista sitoutumista myös hallituksen puolelta.
 Peruspalveluministeri toiveikkaana
 Peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) uskoo, että hallitus on jo vakuuttanut Uudenmaan kunnat sitoutumisestaan selvitystyöhön.
 Hän pitää tärkeänä sitä, että kaikki alueen toimijat ovat yhdessä pohtimassa, miten sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut alueella järjestetään.
 – Tässä on kysymys aivan aidosta todellisesta yhteistyötarjouksesta ja vuorovaikutuksesta.
 Kaikkein visaisimmat ongelmat liittyvät Kiurun mukaan perustuslaillisiin näkökulmiin. Työtä on myös erilaisten intressien yhteensovittamisessa.
 Kiuru suhtautuu kuitenkin työhön toiveikkaasti, sillä hänen mielestään tahtoa löytää ratkaisu tilanteeseen löytyy kaikilta osapuolilta.
 Peruspalveluministeri ei halua ottaa kantaa julkisuudessa esillä olleisiin ehdotuksiin Uudenmaan alueen suhteen. Kiuru kuitenkin korostaa demokratian tärkeyttä.
 – Kaikissa vaihtoehdoissa on pidettävä huolta siitä, että samanlainen alueellinen demokratia toteutuu tälläkin alueella kuin kaikkialla muualla Suomessa.
 Lue myös:
 Analyysi:  Ministeriöt kiistelevät ja taas on kiire – vääntö pääkaupunkiseudun erityiskohtelusta aloittaa soten uuden tuotantokauden tänään

Uudenmaan soten erillisratkaisun sorvaaminen alkoi – Vapaavuori: "En edelleenkään näe järjellistä syytä, miksi maakuntamalliin pitäisi mennä."


Summary: Toimitusjohtaja Rupert Hogg uhkasi alkuviikosta erottaa protesteihin osallistuvat työntekijät.

Cathay Pacific -lentoyhtiön toimitusjohtaja  Rupert Hogg  ilmoitti perjantaina jättävän tehtävänsä. Hoggin korvaa yhtiön sisältä  Augustus Tang , joka aloittaa toimitusjohtajan tehtävässä maanantaina.
 Cathay Pacific perustelee toimitusjohtajan vaihtamista turvallisuus- ja imagosyillä.
 – Viimeaikaiset tapahtumat ovat kyseenalaistaneet Cathay Pacificin sitoutumisen lentoturvallisuuteen ja saattaneet maineemme ja brändimme huonoon valoon,  yhtiö tiedottaa.
 Hongkongilainen lentoyhtiö on viime viikkoina joutunut Manner-Kiinan painostuksen kohteeksi. Peking kiinnostui lentoyhtiöstä sen jälkeen, kun Cathay Pacificin työntekijöiden raportoitiin osallistuneen Hongkongin itsehallintoaluetta koetteleviin mielenosoituksiin.
 Maanantaina Hogg kielsi lentoyhtiön työtekijöitä osallistumasta "laittomiin protesteihin". Toimitusjohtaja varoitti, että mielenilmauksiin osallistuminen tai niiden tukeminen voi johtaa työntekijän irtisanomiseen.
 Kiina oli aikaisemmin linjannut, että protesteihin osallistuneet lentoyhtiön työntekijät eivät saa nousta Kiinaan suuntaaville lennoille.
 Tänään julkaistussa tiedotteessa lentoyhtiö pidättäytyi ottamasta selkeää kantaa Hongkongin ja Manner-Kiinan välejä kiristävään poliittiseen kriisiin. Yhtiö ilmoitti tukevansa "Yksi maa, kaksi järjestelmää" -periaatetta, joka takaa Hongkongin erityisaseman osana Kiinaa.
 Lue lisää:
 Hongkongin lentoasema osin suljettu – Finnair peruu yhden lennon, toinen myöhästyy tunteja

Cathay Pacificin toimitusjohtaja eroaa – hongkongilainen lentoyhtiö joutui Manner-Kiinan silmätikuksi


Summary: Valtiovarainministeriö esitti torstaina tuloveroaleen  200 miljoonan euron kevennystä ensi vuodelle.

Valtiovarainministeriön laskelmien mukaan keskituloinen palkansaaja hyötyisi valtiovarainministerin esittämästä tuloveroalesta noin 50 euroa vuodessa. Hyöty pienituloiselle palkansaajalle olisi noin 85 euroa vuodessa.
 Laskelmat pitävät sisällään vain valtiovarainministeri  Mika Lintilän  (kesk.) esittämän  200 miljoonan euron veroalen  vaikutukset vuodelle 2020.
 Lasse Isokangas / Yle
 Keskituloisen palkansaajan vuosituloiksi on arvioitu 45 000 euroa. Pienituloisen palkansaajan vuosituloiksi on arvioitu noin 22 500 euroa.
 Näissä valtiovarainministeriön alustavissa veroalelaskelmissa ei ole mukana esimerkiksi mahdollista työttömyysvakuutusmaksun alennusta. Työllisyysrahasto eli entinen työttömyysvakuutusrahasto tekee esityksen ensi vuoden maksuista elokuun lopulla.
 Tuloveroale olisi tarkoitus rakentaa verotuksen perusvähennystä, työtulovähennystä ja eläketulovähennystä korottamalla.
 Alen kohdennus pieni- ja keskituloisille yrittää kannustaa työntekoon
 Tuloveroale tulisi myös eläkeläisille ja etuuksien eli sosiaalitukien saajille.
 Valtiovarainministeriö yrittää jakaa veroalen niin, että veronkevennys kannustaisi työntekoon. Pienituloisen palkansaajan veroale olisi siis suurempi kuin suunnilleen saman verran tienaavan eläkeläisen.
 Keskituloinen eläkeläinen 20 000 euron vuosituloilla saisi noin 65 euron alennuksen veroista. Sen sijaan pienituloinen palkansaaja 22 500 euron tuloilla saisi 85 euron alennuksen veroistaan.
 Keskituloinen etuudensaaja alle 16 000 euron vuosituloilla saisi alle 40 euron huojennuksen.
 Esitys veroalesta perustuu pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ohjelmaan.
 Ansiotuloverotukseen tehdään lisäksi ansiotason nousua vastaava indeksitarkistus. Indeksitarkistus estää, ettei keskimääräisistä palkkojen korotuksista seuraisi veroasteikon kiristymistä.
 Hallitus aikoo jatkaa suurituloisten solidaarisuusveroa hallituskauden loppuun asti. Solidaarisuusvero tarkoittaa, että yli 76 100 euron tuloista joutuu maksamaan veroja aiempaa kireämmän asteikon mukaan.
 Lue lisää:
 Analyysi: Valtiovarainministeriön budjettiehdotus vie Suomea askeleen vasemmalle
 Budjettiehdotuksen loppusumma 57 miljardia euroa – Valtiovarainministeri Lintilä: "Nyt pitäisi painaa investoinneissa turbonappia!"
 Koko budjettiehdotus on nyt julki – Korkeakoulut saivat pettyä, mutta uusi tiedeministeri aikoo taistella niiden rahoista ja aloituspaikoista
 Orpo tyrmää Lintilän budjettiesityksen: "Lisätään miljardi pysyviä menoja, kun tuloista ei ole vielä tietoa"

Näin valtiovarainministeri Mika Lintilän tuloveroale jakautuisi – Pienituloiselle palkansaajalle hyöty 85 euroa vuodessa


Summary: Lastensuojelulain muutos New Yorkin osavaltiossa saattaa tuoda oikeuteen suuren määrän vuosia sitten tapahtuneita lasten hyväksikäyttötapauksia.

Yhdysvalloissa on käynnistymässä kaksi oikeustutkintaa, jotka voivat murtaa jehovan todistajien seurakuntien pyrkimyksen käsitellä jäsentensä tekemät rikokset vain seurakunnan sisällä.
 Jehovan todistajat kirjaavat muistiin jäsentensä tekemät niin hengelliset kuin "maallisetkin" rikokset ja tiedot on koottu arkistoihin. Viime vuosina näiden arkistojen avaamista on vaadittu monissa maissa, koska niiden uskotaan sisältävän tunnustuksia vakavistakin rikoksista, kuten lasten hyväksikäytöstä.
 Jehovan todistajat ovat kieltäytyneet avaamasta arkistoja. Perusteena on, että tunnustukset on saatu hengellisessä tilaisuudessa ja ne ovat siten luottamuksellisia.
 Heidän mukaansa uhreilla on aina oikeus kertoa asiasta viranomaisille. Käytännössä näin tehdään kuitenkin harvoin, koska tuolloin henkilö rikkoisi uskontokunnan normia pysytellä erossa "maallisista viranomaisista".
 Jehovan todistajien ylin päämaja toimii New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Hallintoelimen johtoon kuuluu kahdeksan miestä, jotka organisoivat järjestön maailmanlaajuista toimintaa.
 Jehovan todistajien uusi päämaja. Jehovan todistajat
 Nyt nostetuissa oikeustapauksissa vaaditaan, että hallintoelimen jäsenet asetetaan vastuuseen takavuosien pedofiliatapauksista ja että järjestön on avattava rikosarkistonsa viranomaisille.
 New York sallii vanhentuneiden rikosten käsittelyn
 Uudet oikeustapaukset perustuvat muutokseen, jonka New Yorkin osavaltio on tehnyt lastensuojelulakiinsa. Muutoksen myötä lapsena seksuaalisesti hyväksikäytetyt henkilöt voivat tuoda jo vanhentuneet tapaukset oikeuden eteen riippumatta siitä, kuinka kauan aikaa rikoksesta on kulunut.
 Vanhentuneet rikokset on tuotava oikeuden eteen vuoden sisällä. Lakimuutoksen uskotaan tuovan oikeuteen tuhansia tapauksia.
 New Yorkin osavaltiossa viedään oikeuteen tuhansia vanhentuneita lasten hyväksikäyttötapauksia – syytettyinä ainakin Jeffrey Epstein ja katolinen kirkko
 Kaksi entistä Jehovan todistajien jäsentä on jo käyttänyt tilaisuutta hyväkseen ja vienyt oikeuteen lapsuutensa tapahtumat, kertoo esimerkiksi  Newsweek-lehti .
 Nyt 48-vuotias nainen kertoo tulleensa hyväksikäytetyksi jo taaperoikäisenä ja sen jälkeen vuosien ajan. Syyllinen oli Jehovan todistajien seurakunnan johtajistoon, vanhimpiin, kuulunut mies.
 Vartuttuaan nainen kertoi asiasta vanhemmilleen, jotka puhuivat ensin asiasta seurakunnan johtajille. Nämä yrittivät saada perheen vaikenemaan tapauksesta ja ainoastaan rukoilemaan hyväksikäyttäjän puolesta.
 Lopulta vanhemmat kääntyivät poliisin puoleen ja mies tuomittiin 3,5 vuodeksi vankeuteen.
 Toinen tapaus koskee nyt 47-vuotiasta miestä, jota hänen henkiseksi opastajakseen nimitetty seurakunnan edustaja raiskasi vuosien ajan. Rikokset alkoivat, kun uhri oli 14-vuotias.
 Sekä mies että 48-vuotias nainen ovat nostaneet kanteen jehovan todistajien hallintoelimen kahdeksaa miestä vastaan.
 Uhrit katsovat, että jehovan todistajien johto on osaltaan vastuussa rikollisten teoista. Uskontokunnan johto on ohjeistanut jäseniä olemaan kertomatta tapauksista poliisille, eikä ole tehnyt sitä itsekään. Lisäksi tekijöiden pedofiilisistä taipumuksista on saattanut olla tieto jo ennen kyseisten tekojen toteutumista, mutta pikkulasten vanhemmille ei ole annettu varoituksia.
 Rikosten uhrit ovat havainneet, että molemmat rikoksentekijät ovat edelleen Jehovan todistajien toiminnassa mukana.
 Jehovan todistajat pyytävät apua korkeimmalta oikeudelta
 Kaliforniassa on tällä viikolla nostettu oikeusjuttu, jossa asetelma on päinvastainen; Jehovan todistajat pyytävät apua Yhdysvaltain korkeimmalta oikeudelta.
 Tapahtumat alkoivat kesällä 2006, jolloin  J.W:ksi  kutsuttu 9-vuotias tyttö oli pyydetty kahden muun tytön kanssa yökylään  Gilbert Simental  -nimisen miehen luo. Simentalilla oli itsellään samanikäinen tytär ja hän oli aiemmin toiminut Jehovan todistajien seurakunnan vanhimpana. Hän tosin oli luopunut tehtävästään seurakunnassa, omien sanojensa mukaan siksi, että voisi olla enemmän lastensa kanssa.
 Simental käytti vierailun aikana kaikkia kolmea tyttöä seksuaalisesti hyväkseen.
 Kahden muun tytön vanhemmat kertoivat rikoksesta seurakuntaan. Se antoi Simentalille hengellisen rangaistuksen, kun tämä oli tunnustanut osan teoista. Viranomaisille ei kerrottu.
 J.W. kertoi omille vanhemmilleen tapauksesta vuotta myöhemmin. Myös he puhuivat aluksi seurakunnalle, joka kielsi kertomasta poliisille. Lopulta asia päätyi kuitenkin oikeuteen ja Simental sai 45 vuoden vankeusrangaistuksen. Hän istuu edelleen vankilassa.
 Oikeuskäsittelyn aikana jehovan todistajat olivat myöntäneet pitävänsä kirjaa rikoksista, joita seurakunnan jäsenet ovat tehneet. J.W:n vanhemmat alkoivat epäillä, että seurakunnalla saattoi olla tieto Simentalin taipumuksista jo vuosia ennen kuin hän pyysi tytöt taloonsa.
 Jehovan todistajien julkaisuja. Jeffrey Blackler / AOP
 Kun Jehovan todistajilta pyydettiin tietoja, he kieltäytyivät luovuttavasta niitä. Tiedot olivat heidän mielestään rippisalaisuuden alaisia. Lisäksi tietojen etsiminen arkistosta olisi niin työlästä, että se veisi aikaa 19 vuotta.
 Kalifornialaiset oikeusistuimet hylkäsivät Jehovan todistajien perustelut kerta toisensa jälkeen. Vuonna 2015 oikeus määräsi J.W:lle neljän miljoonan dollarin korvauksen kärsimyksistään.
 Koska oikeus vaatii edelleen Jehovan todistajien dokumentteja, uskonyhteisö on nyt vedonnut Yhdysvaltain korkeimpaan oikeuteen.
 Hallintoelimen alaisuudessa toimiva, Jehovan todistajien käytännön toimintaa hallinnoiva Watchtower Society on lähettänyt  korkeimmalle oikeudelle vetoomuksen , jossa se toivoo, että seurakuntien arkistot luokiteltaisiin luottamukselliseksi tiedoksi, jota ei tarvitse luovuttaa ulkopuolisille.
 Lisäksi korkeimmalta oikeudelta pyydetään linjausta, että Kalifornian oikeusistuimet olisivat toimineet perustuslain vastaisesti todetessaan seurakunnan osasyylliseksi Gilber Simentalin tekoihin. Jehovan todistajien mielestä hänen tekonsa eivät liittyneet millään tavalla seurakunnan toimintaan.
 Oikeusjuttujen ratkaisuilla voi olla suuri merkitys siihen, voivatko Jehovan todistajien omat oikeuselimet, oikeuskomiteat, pitää toimintansa edelleen piilossa julkisuudelta.
 Lisää aiheesta :
 Entiset Jehovan todistajat kertovat kokemuksistaan uskonyhteisön oikeuskomiteoissa – "Todettiin, että minä, 11-vuotias tyttö olin vietellyt keski-ikäisen miehen"
 The Brussels Times:  Jehovah’s Witnesses: 90 victims of sexual abuse come forward

Jehovan todistajien ylin johto syytteeseen pedofiilien suojelusta – Myös USA:n korkein oikeus ottaa kantaa tietojen peittelyyn


Summary: Lastenpsykiatri kritisoi modernia opetusta kouluissa ja toivoo, että lapsilta vaadittaisiin nykyistä vähemmän itseohjautuvuutta.

Koululaisilta vaadittu itseohjautuvuus kerää kritiikkiä vanhemmilta ja asiantuntijoilta.
 Yle kertoi artikkelissaan  nykyaikaisen koulun opetukseen pettyneistä perheistä. Artikkelissa haastatellut koululaiset ja heidän vanhempansa väittivät, ettei lapsille tarjottu koulussa riittävästi opetusta.
 Jutun lukijat ottivat erittäin vilkkaasti kantaa siihen, onko nykylasten opetus kouluissa hyvää ja kehitetäänkö kouluja haluttuun suuntaan. Keskustelu toi esiin laajan huolen siitä, onko kaksi vuotta sitten käyttöön otetun uuden opetussuunnitelman tavoitteet oikeansuuntaisia.
 Itseohjautuvuus jakaa mielipiteitä
 Koulun antamaa opetusta kritisoineet perheet pitivät yhtenä suurimmista ongelmista koulun tavoitetta kannustaa lapsia itseohjautuvaan oppimiseen. Osa kelkasta pudonneista lapsista oli siirtynyt opiskelemaan perinteisempää opetusmenetelmää noudattaviin kouluihin, osa toivoi koulunvaihtoa. Yksi perheistä oli päätynyt vaatimaan lapselleen mahdollisuutta käydä koko 6. vuosiluokka uudelleen toisessa koulussa.
 Artikkelia kommentoineet keskustelijat pohtivat erityisesti lasten itseohjautuvuutta. Osa arvosti opetusalan ammattilaisten pyrkimyksiä itseohjautuvuuden tavoittelussa korkealle.
 "Ilman itseohjautuvuutta ja omaehtoista luovaa ajattelua emme pysty ratkaisemaan tulevaisuuden megalomaanisia ongelmia."
 Itseohjautuvuutta onnistuneesti soveltaneiden koulujen uraauurtava työ herättää myös ihailua ja kannustusta.
 "Te haluatte kehittyä, ettekä halua polkea paikallaan. Tsemppiä!"
 Osa keskustelun osanottajista puolestaan ilmaisi olevansa huolissaan, surullinen tai todella harmissaan siitä, että itseohjautuvuus on noussut isoon rooliin alakouluikäisten kasvuympäristössä.
 "Nykyinen opetussuunnitelma ei toteuta koulun perustehtävää."
 "Meillä suomessa on (oli) maailman toimivin koulujärjestelmä. Mitä siis teemme? Luovumme siitä."
 Yle on saanut palautetta myös useilta opettajilta, jotka ovat kiitelleet sitä, että uusien opetusmenetelmien ongelmat on tuotu julkisuuteen.
 Aikalisä koulu-uudistukseen
 Lastenpsykiatri  Terhi Aalto-Setälä  Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksesta pitää erittäin tervetulleena, että kaksi vuotta sitten voimaan tulleen opetussuunnitelman vaikutuksista koululaisten oppimiseen nyt keskustellaan syvällisesti. Aalto-Setälä toivoo, että koulujen kehitystyössä otettaisiin aikalisä ja mietittäisiin huolella, onko suunta varmasti oikea.
 Kari Kosonen / Yle
 Hän itse sanoo huomaavansa työssään lapsiasiakkaiden parissa, että itseohjautuvuutta todella on alettu korostaa kouluissa kahden viime vuoden aikana. Hänen mielestään itseohjautuvuus on sinänsä positiivinen tavoite, mutta sitä on alettu edellyttää aivan liian pieniltä lapsilta.
 – Olen voimakkaasti sitä mieltä, että koululaisten itseohjautuvuudessa on menty liian pitkälle ja siinä pitäisi nyt ottaa kaksi askelta taaksepäin, Aalto-Setälä sanoo.
 Hän muistuttaa, että itseohjautuvuus ei ole mikään yksi tietty ominaisuus vaan se liittyy lapsen muuhun kehitykseen. Aalto-Setälän mukaan koulunsa aloittavalle lapselle voi olla jo iso vaatimus, että hän osaa toimia ryhmässä, pystyy keskittymään riittävän pitkän ajan ja osaa sellaiset peruskäytännöt kuin vessassa käymisen ja kärsivällisen odottamisen.
 – Olisi ymmärrettävä, että monen alakoululaisten kohdalla itseohjautuvuuden vaatimat taidot ovat valovuoden päässä niistä taidoista, jotka lapsella todellisuudessa sillä hetkellä on hallussa, Aalto-Setälä sanoo.
 "En tunne montaa aikuistakaan, jotka olisivat oikeasti itseohjautuvia ja itsensä johtajia."
 "Sinänsä pikkukoululaisten elämä jäljittelee tässäkin aikuisten avokonttorielämää, jossa osa joutuu turvautumaan kuulosuojaimiin epätoivotun taustamelun takia."
 "Itsenäisyyteen perustuva opetusmenetelmä alakouluikäisille lapsille on todella eriarvoistava."
 Ongelmia oman pulpetin puuttumisesta
 Yksilölliset erot lasten valmiuksissa itseohjautuvuuteen ovat suuret. Aalto-Setälä arvioi, että keskimäärin lapsen ovat siihen kypsiä yläkouluikäisinä, kaikki eivät vielä silloinkaan.
 Hänen mukaansa lukioikäistenkään keskuudessa ei ole tavatonta, että opiskelija uupuu työtaakkansa alle sen vuoksi, ettei hänellä ole riittäviä itseohjautuvuuden taitoja.
 Lastenpsykiatri Terhi Aalto-Setälä jakaa muutamien keskustelijoidenkin esiin nostaman mielipiteen lapsen oman pulpetin välttämättömyydestä.
 – Käytännön työstä saamani käsityksen mukaan osalle lapsia olisi erittäin tärkeää saada työskennellä hyvin rajatussa omassa tilassa. Käytännössä se tarkoittaa omaa pulpettia.
 "Mitä ihmeen vikaa oli tavallisessa pulpetti-luokkahuoneessa, että niistä piti/pitää luopua?"
 Suurta huolta alisuoriutumisesta
 Keskustelun osanottajat ovat miettineet myös alakoululaisten osaamista suunnitella itse omia opintojaan. Terhi Aalto-Setälä arvioi jälleen asiakastyössään kohtaamiaan koululaisia ja ottaa kuvitteelliseksi esimerkiksi noin kymmenvuotiaan pojan.
 – Jos hänelle annetaan mahdollisuus valita tekeekö hän esimerkiksi matematiikassa vaikean, keskivaikean vai helpon tehtävän, on melko todennäköistä, että hän haluaa mennä siitä, missä aita on matalin. Se olisi kehityspsykologian näkökulmasta aivan normaalia.
 Aalto-Setälän mukaan valinnanvapauteen kannustava malli johtaa alisuoriutumiseen niilläkin lapsilla, joilla on hyvät edellytykset oppimiseen.
 – Puhumattakaan heistä, joiden lähtökohdat ovat jo valmiiksi heikommat. He jäävät ikäänkuin lähtötelineisiin jo alkuvaiheessa, lastenpsykiatri Terhi Aalto-Setälä sanoo.
 Lainaukset ovat otteita opetukseen tyytymättömistä perheistä kertovan  Ylen artikkelin  herättämästä keskustelusta.
 Keskustelua aiheesta voi edelleen jatkaa tämänkin jutun keskusteluosiossa.

12-vuotiaan tytön tarina nykykoulusta nosti  kohun – lasten liian suuri valinnanvapaus kerää rajua kritiikkiä: "On menty liian pitkälle"


Summary: Suomalaistutkijan mukaan Pohjois-Korea rahoittaa ohjuskokeitaan ja maan eliitin korkeaa elintasoa osittain rikollisin keinoin.

Pohjois-Korealla on ympäri maailmaa agentteja, joiden tehtävä on lähettää maahan ulkomaan valuuttaa.
 Keinot ulkomaisen valuutan hankkimiseksi eivät kestä päivänvaloa, ja laittomassa valuuttabisneksessä ovat mukana myös Pohjois-Korean suurlähetystöt.
 Näin arvioi Pohjois-Korean tapahtumia pitkään seurannut Aasian-tutkija, dosentti  Robert Wihtol.
 Pohjois-Korean oma valuutta, won, on nyt historiallisen heikko. Maan kansantalous kutistui viime vuoden aikana pahiten sitten maata 1990-luvulla koetelleen nälänhädän.
 Suurin syy Pohjois-Korean talousahdinkoon ovat YK:n talouspakotteet, joilla maata koetetaan painostaa luopumaan ydinaseistaan.
 Vaikka talouspakotteet kieltävät muun muassa ylellisyystuotteiden maahantuonnin, on Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  onnistunut hankkimaan itselleen esimerkiksi useita saksalaisia luksusautoja.
 Juuri tämäntapaisia ostoksia varten maan eliitti ulkomaan valuuttaa tarvitsee.
 Wihtol kertoo Pohjois-Korean hankkivan hämäriä valuuttatuloja muun muassa rahoituslaitoksiin ja kryptovaluuttajärjestelmiin kohdistuvilla kyberhyökkäyksillä sekä väärentämällä Yhdysvaltain dollareita.
 – Pohjois-Korea tuottaa parempilaatuisia väärennettyjä dollareita kuin mikään rikollisliiga, Wihtol sanoo Helsingin Munkkiniemessä sijaitsevassa Suomen-kodissaan.
 Wihtol on asunut ja työskennellyt 35 vuotta Aasiassa. Hän on Aasian kehityspankin Itä-Aasian osaston entinen päällikkö ja työskentelee nykyään tutkijana Asian Instutute of Management -tutkimuslaitoksessa.
 Hänen vakituinen kotinsa on Filippiinien pääkaupungissa Manilassa.
 Uutiset kybervarkauksista eivät yllättäneet tutkijaa
 Viime viikolla uutistoimisto Reuters paljasti Pohjois-Korean varastaneen kyberhyökkäyksillä   noin kaksi miljardia dollaria aseohjelmansa rahoittamiseksi.
 Tiedot perustuivat salaiseksi julistettuun YK-raporttiin, jonka Reuters oli nähnyt. Britannian yleisradioyhtiö BBC kertoi saaneensa vahvistuksen osalle raportin tiedoista.
 Raportin mukaan Pohjois-Korea teki puolen vuoden sisällä ainakin 35 monimutkaista kyberhyökkäystä tarkoituksenaan varastaa varoja rahoituslaitoksilta ja kryptovaluuttajärjestelmistä. Hyökkäyksiä tehtiin yhteensä 17 eri maassa. Hyökkäysten tekijät olivat kytköksissä Pohjois-Korean armeijan tiedustelupalveluun.
 Rober Wihtolia paljastukset eivät yllättäneet.
 – Pohjois-Korea on yksi niistä maista, jotka ovat erikoistuneet kyberhäirintään, -vakoiluun ja -hyökkäyksiin. Tämä on laajasti tiedossa. Maalla on paljon hakkerointiosaamista.
 Hän ei myöskään usko paljastusten vaikuttavan Pohjois-Korean ja muiden maiden väleihin.
 – Pohjois-Korean suhteet moneen muuhun maahan ovat jo niin huonot, että tuskin ne tämän vuoksi hirveästi enempää huononevat.
 Pohjois-Korea on tehnyt viime aikoina kiihtyvällä tahdilla asekokeita. Kuva ohjuskokeesta, joka tehtiin 6. elokuuta. KCNA / AOP
 Pohjois-Korea osaa kiertää talouspakotteita
 YK:n turvallisuusneuvosto on asettanut Pohjois-Korealle talouspakotteita vuodesta 2006 saakka estääkseen maan ydin- ja ohjusohjelman rahoittamisen.
 Pakotteet kieltävät paitsi luksustuotteiden tuonnin Pohjois-Koreaan, myös esimerkiksi aseiden ja teollisuuslaitteiden kaupan. Pakotteet rajoittavat myös muun muassa öljyn ja öljyjalosteiden maahantuontia.
 Robert Wihtolin mukaan pakotteet toimivat "noin yhdeksänkymmentäprosenttisesti".
 – Ne estävät Pohjois-Korean kansantaloutta kasvamasta. Pohjois-Korean johto keksii kuitenkin aina keinoja pakotteiden kiertämiseksi, Wihtol sanoo.
 Pohjois-Koreaan kuljetettavia tavaroita on Wihtolin mukaan esimerkiksi siirretty keskellä valtamerta laivasta toiseen, jolloin kansainvälisten tarkkailijoiden on vaikeampi selvittää lähetysten määränpäätä.
 Merkittävässä roolissa pakotteiden kiertämisessä on myös Kiina, joka ei ole noudattanut kaikkia pakotteita.
 – Kiinalla ja Pohjois-Korealla on pitkä yhteinen raja. Tiedetään, että rajan yli maahan on tuotu esimerkiksi öljyä, vaikka pakotteet rajoittavat öljykauppaa.
 Myös Kim Jong-unin luksusautojen maahantuonti on vaatinut huolellista juonittelua:  The New York Times -lehti  paljasti tänä kesänä, että ainakin kaksi autoista kuljetettiin Hollannista sinetöidyissä konteissa yhteensä neljän eri laivan kyydissä ensin Kiinaan, sitten Japaniin ja Etelä-Koreaan.
 Etelä-Koreasta autot kuljetettiin vielä Venäjän Vladivostokiin ja sieltä todennäköisesti lentokoneiden kyydissä Pohjois-Koreaan.
 Autojen valmistaja Daimler on kiistänyt käyvänsä minkäänlaista kauppaa Pohjois-Korean kanssa.
 Pohjois-Korean taloudella menee huonosti
 Laittomien rahanhankintakeinojen merkitys on Wihtolin mukaan kuitenkin Pohjois-Korean taloudelle verrattain pieni, eikä maahan toimitetusta ulkomaan valuutasta ole saatu apua talousahdinkoon.
 Etelä-Korean keskuspankin arvion mukaan Pohjois-Korean bruttokansantuote kutistui vuonna 2018 yli neljä prosenttia.
 Pohjois-Korean ainoa kansainvälinen liittolainen on Kiina, ja maa saakin 80 prosenttia vientituloistaan Kiinan-kaupasta.
 Pohjois-Korea vie Kiinaan muun muassa kivihiiltä, mineraaleja, tekstiilejä ja joitakin teollisuus- ja maataloustuotteita. Vastaavasti se tuo Kiinasta teollisuustuotteita, öljyä ja viljaa.
 Pohjois-Koreassa on myös kevyttä teollisuutta, joka valmistaa tuotteita paikalliseen kulutukseen. Esimerkiksi maan 25,5 miljoonan asukkaan vaatteet valmistetaan kotimaassa. Koska paikalliset yritykset ovat valtio-omisteisia, niiden tuotot menevät valtion kassaan.
 – Maan talous ei siis ole kokonaan pysähdyksissä vaikka se takkuileekin pahasti, Wihtol sanoo.
 Tavallinen pohjoiskorealainen ei valtionyritysten tuotoista juuri hyödy. Valtio käyttää valtaosan tuloistaan ydinaseohjelmaan, suuren armeijan ylläpitoon sekä eliitin korkean elintason säilyttämiseen. Samaan aikaan valtaosa kansasta elää köyhyydessä.
 Kansalaiset jaetaan niin sanotun songbun-järjestelmän mukaan kolmeen ryhmään sen mukaan, miten uskollisia he ovat maan hallinnolle. Puolueen suosioon päässeet saavat parhaat työpaikat ja asunnot. Puolueelle vihamielisiksi leimattujen elämä on vaikeampaa.
 – Kun kansalainen leimataan hallinnolle vihamieliseksi, hän ei saa asunto-, koulutus- ja ruokaetuja perheelleen. Samalla koko suku leimautuu. Jos isoisä on ollut hallinnolle vihamielinen, joutuvat lapsenlapsetkin kärsimään. Tällä järjestelmällä maahan on luotu pelon ilmapiiri, Wihtol kertoo.
 Voiko Pohjois-Korea koskaan avautua?
 Kim Jong-un  tunnetaan avoimemman talouspolitiikan kannattajana kuin edeltäjänsä, isänsä  Kim Jong-il.
 Valtaantulonsa jälkeen Kim Jong-un otti varovaisia askeleita maan talouden vapauttamiseksi. Hän salli muun muassa talonpoikien myydä omia tuotteitaan ja antoi teollisuusjohtajille aiempaa enemmän päätöksentekovaltaa.
 Viime aikojen uutiset Pohjois-Korean kiihtyvällä tahdilla tekemistä ohjuskokeista ja kybervarkauksista ovat kuitenkin saaneet monet epäilemään maan avautumista.
 Pysyykö Pohjois-Korea sittenkin muusta maailmasta eristettynä saarekkeena?
 – Vaikuttaa siltä, että Pohjois-Korea haluaa pitää kiinni ydinaseistaan tiukemmin kuin esimerkiksi Yhdysvallat, Etelä-Korea ja Japani olisivat odottaneet, Robert Wihtol sanoo.
 Hän uskoo Pohjois-Korean olevan valmis neuvottelemaan jonkinlaisesta aseidenriisuntaohjelmasta pitkällä tähtäimellä. Ehtona neuvotteluille Pohjois-Korea pitää kuitenkin sille asetettujen talouspakotteiden purkamista.
 Yhdysvallat, Japani ja Etelä-Korea taas vaativat Pohjois-Korean täydellistä ydinaseriisuntaa ennen kuin pakotteet voidaan poistaa.
 Tilanne on siis jumissa. Tästä syystä Vietnamin pääkaupungissa Hanoissa helmikuussa järjestetty Kim Jong-unin ja Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  neuvottelu  päätyi umpikujaan .
 – Pohjois-Korean ja muiden maiden perusvaatimukset ovat tällä hetkellä kaukana toisistaan, Wihtol sanoo.
 Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin helmikuinen huippukokous Hanoissa keskeytyi. Ritchie B. Tongo / EPA
 Wihtolin uskoo kuitenkin Pohjois-Korean mahdolliseen avautumiseen. Talouspakotteita lisäämällä se ei hänen mukaansa tule onnistumaan, vaan tarvitaan yhdistelmä asteittain tapahtuvaa pakotteiden purkua ja aseriisuntaa.
 Tulevaisuudessa niin sanottu Kiinan malli voisi olla Pohjois-Korean taloudelle mahdollinen suunta.
 – Kiina on jo pitkään painostanut Pohjois-Koreaa avautumaan oman mallinsa mukaisesti. Kiina avautui aikoinaan askel askeleelta kansainvälisille investoijille ja vientiteollisuudelle. Maan valtti oli halpa työvoima, Wihtol kertoo.
 Pohjois-Koreassa työvoima on niin ikään halpaa, ja maalla on paljon luonnonvaroja. Wihtol uskoo, että nämä olosuhteet voisivat houkutella maahan kansainvälisiä investoijia.
 Avautumisen puolesta puhuu Wihtolin mukaan sekin, että Kim Jong-un on vielä nuori mies, jolle olisi tulevina vuosikymmeninä hyötyä suosionsa kasvattamisesta. Talouden kääntyminen nousuun takaisi johtajan suosion kasvun tehokkaasti.
 Mutta ennen kuin suljettu maa avautuu, tarvitaan Wihtolin mukaan paljon työtä, neuvotteluja ja yksityiskohtiin paneutumista.
 – Ja tätä yksityiskohtiin paneutumista emme ole vielä nähneet.
 Lue lisää aiheesta:
 Pohjois-Korea varasti kyberhyökkäyksillä liki kaksi miljardia aseohjelmansa rahoittamiseksi
 Analyysi: Trump ja Kim lähtivät Hanoista ilman diiliä – Mutta oli sittenkin hyvä, ettei lupauksia tehty hätäisesti
 "Kaikessa oli kyse pakotteista" – Nämä pakotteet Pohjois-Korea olisi halunnut purkaa, mutta Donald Trump ei suostunut
 Harvinainen video: Tältä näyttää ajomatka maailman suljetuimmassa pääkaupungissa Pjongjangissa
 Mihin Pohjois-Korea sijoittaa itsensä maailmankartalla ja paljonko siellä tienataan? Kirjeenvaihtajamme vastaus 20 kysymykseen
 Analyysi: "Pohjois-Korea ei mistään järjellisestä hinnasta tule koskaan luopumaan ydinaseesta"

Näin Pohjois-Korea kiertää talouspakotteita – "He tuottavat parempilaatuisia dollariväärennöksiä kuin mikään rikollisliiga"


Summary: Valtion päätös lentokenttätuesta saattaa keikauttaa tulosta vielä huonompaan suuntaan.

Lappeenrannan lentokentällä on saatu tänä vuonna iloita lentoliikenteen ja matkustajien määrän kasvusta. Halpalentoyhtiö Ryanair on aloittanut vuoden aikana uusia reittilentoja ja lisää tulee syksyllä, kun lennot Unkarin Budapestiin alkavat.
 Talouden näkökulmasta lentomäärät eivät kuitenkaan riitä. Lentokenttää hallinnoivan Saimaan lentoasemasäätiön tuloksesta on tulossa tänä vuonna 500 000 euroa tappiollinen.
 – Tappio on merkittävä, luonnehtii säätiön toimitusjohtaja  Markus Lankinen .
 Lentoliikenteen ohella säätiön tulokseen vaikuttavat odotettua huonommat kentän oheistuotot. Niitä tulee muun muassa parkkimaksuista sekä myymälä- ja ravintolatoiminnasta.
 Lentokenttätuki voi vielä pahentaa tilannetta
 Oman jännitysmomenttinsa säätiön tämän vuoden tulokseen tuo valtion lentokenttätuki. Lappeenrannan lentokentällä nimittäin odotetaan edelleen valtion päätöstä kuluvan vuoden lentokenttätuesta.
 Tuen haku keskeytyi keväällä hallituksen eroamisen takia.
 Säätiö haki miljoonaa euroa. Säätiön tulos heikentyy edelleen, jos haettua summaa ei tule.
 – Olemme varautuneet erilaisiin vaihtoehtoihin. Näistä voimme keskustella lisää, kun valtion päätös tulee, Lankinen sanoo.
 Neuvotteluja uusista lentoreiteistä käydään koko ajan
 Saimaan lentoasemasäätiö aloitti tämän vuoden odotuksella, että tappiota ei tulisi. Lentoliikenne ei kuitenkaan ole kasvanut odotusten mukaisesti.
 Lappeenrantaan tulee lentoja kerran päivässä kuutena päivänä viikossa. Lentokenttä pystyisi hoitamaan useammankin lennon päivässä.
 Lankinen on luottavainen, että lentojen ja oheistuottojen määrä kasvaa. Niiden eteen tehdään koko ajan töitä.
 – Se myös näkyy meidän taloudellisessa tuloksessa jo ensi vuonna, Lankinen sanoo.
 Hän odottaa myös, että yritykset alkavat rahoittaa lentokentän toimintaa. Malli olisi samankaltainen kuin matkailumarkkinointiyhtiö GoSaimaalla.
 – Siinä avainyritykset osallistuvat markinointikustannuksiin. Uskon, että lentokentän ansaintamallissa tämän kaltaisella mallilla on merkittävä rooli.
 Valtion tukea lentokenttä tarvitsee ensi vuonnakin. Valtiovarainministeriön budjettiehdotuksen mukaan valtio tukee Finavian lentoasemaverkoston ulkopuolella olevia kenttiä 900 000 eurolla ensi vuonna. Jää nähtäväksi, mikä on Lappeenrannan osuus.
 Lappeenrannan lentokenttä siirtyi Finavialta Etelä-Karjalan maakunnan ja Lappeenrannan kaupungin perustaman säätiön omistukseen vuonna 2016. Nykyään Saimaan lentoasemasäätiö ja lentokenttä ovat täysin Lappeenrannan omistuksessa.

Ryanair lentää useita reittejä viikossa – silti Lappeenrannan lentokenttä tekee merkittävästi tappiota


Summary: Coronaria omistaa Silmäasemasta jo nyt 32 prosenttia.

Sosiaali- ja terveysalan yritys Coronaria tekee julkisen ostotarjouksen optikko- ja silmäsairaalaketju Silmäaseman osakkeista. Silmäaseman mukaan Coronarialle on syntynyt pakko tehdä ostotarjous, koska yhtiö osti torstaina ja perjantaina Silmäaseman osakkeita niin paljon, että sen omistusosuus Silmäasemasta on noussut 32 prosenttiin 22 prosentista.
 Pörssilain mukaan ostotarjous pitää tehdä, jos yhden omistajan ääniosuus yhtiössä nousee yli 30 prosenttiin.
 Coronaria tarjoaa Silmäaseman osakkeista kuusi euroa kappaleelta, mikä on 7,5 prosenttia yli torstain päätöskurssin. Silmäaseman osakekurssi kohosi perjantaina tarjoushinnan tasolle eli kuuteen euroon.
 Coronarian tavoitteena on aloittaa tarjousaika viimeistään 16. syyskuuta. Tarjousajan kesto on kolme viikkoa.
 Silmäasema-konsernin liikevaihto oli viime vuonna hieman alle 123 miljoonaa euroa ja oikaistu käyttökate oli 11,8 miljoonaa euroa.

Sote-yritys Coronaria tekee ostotarjouksen Silmäasemasta