Summary: Viimeinen päivä äänestää ennakkoon on ensi viikon tiistai eli 9. huhtikuuta. Varsinainen vaalipäivä on sunnuntaina 14. huhtikuuta.

Eduskuntavaalien ennakkoäänestys alkaa Suomessa tänään keskiviikkona.
 Ennakkoon voi äänestää ensi viikon tiistaihin eli huhtikuun 9. päivään saakka. Varsinainen vaalipäivä on ensi viikon sunnuntaina, 14. huhtikuuta.
 Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa ennakkoon äänesti yhteensä 32,3 prosenttia äänioikeutetuista, hieman alle puolet kaikista äänestäneistä. Ennakkoäänestys oli näissä vaaleissa vilkkaampaa kuin koskaan aiemmin eduskuntavaaleissa.
 Kotimaan ennakkoäänestyspaikkoja on yhteensä 911. Äänestyspaikkoja löytyy esimerkiksi kunnan- ja kaupungintaloista, kirjastoista, kauppakeskuksista sekä posteista.  Myös ulkomailla voi äänestää ennakkoon. Lisätietoja ulkomailla äänestämisestä löydät jutun loppupuolelta.
 Missä voi äänestää?
 Ennakkoon äänestämiselle ei tarvitse esittää syytä. Ennakkoäänestys on äänioikeutetun vapaasti valittavissa vaalipäivän äänestyksen sijasta.
 Kukin äänioikeutettu voi oman valintansa mukaan äänestää ennakkoon missä tahansa yleisessä ennakkoäänestyspaikassa joko kotimaassa tai ulkomailla.
 Täältä löydät kaikki kotimaan ennakkoäänestyspaikat.
 Tietoa ennakkoäänestyspaikoista saa myös valtion maksuttomasta palvelunumerosta, 0800 9 4770.
 Äänestää voi kuitenkin vain omassa vaalipiirissä ehdokkaana olevaa henkilöä.
 Jos siis asut esimerkiksi Lapin vaalipiirissä ja päätät äänestää työmatkalla Helsingissä, on sinun muistettava kopissa oman vaalipiirisi ehdokasnumerot. Kopin seinällä roikkuvat Helsingin vaalipiirin ehdokaslistat, joten älä hämäänny näistä numeroista ja ehdokkaista!
 Oman vaalipiirisi ehdokaslistoja voit pyytää myös vaalivirkailijalta.
 Täältä voit tarkastaa, missä vaalipiirissä oma kotikuntasi sijaitsee.
 Täältä löydät kaikkien vaalipiirien ehdokaslistat.
 Tutustu ehdokkaisiin Ylen vaalikoneessa.
 Mitä tarvitsen mukaan?
 Ota äänestyspaikalle mukaasi henkilöllisyystodistus. Se voi olla poliisin myöntämä henkilökortti, passi, ajokortti tai vastaava kuvallinen asiakirja.
 Jos sinulla ei ole tällaista asiakirjaa, voit hakea lähimmältä poliisilaitokselta äänestämistä varten annettavan maksuttoman, väliaikaisen henkilökortin. Sitä hakiessasi tarvitset kuitenkin yhden passikuvan,  jonka on täytettävä poliisin asettamat vaatimukset .
 Voit ottaa mukaasi myös postitse kotiisi saapuneen äänioikeusilmoituksen, mutta tämä ei ole välttämätöntä. Mikäli et jostain syystä ole saanut ilmoitusta, voit tiedustella sitä mistä tahansa maistraatista.
 Miten äänestän ulkomailla?
 Ulkomailla ennakkoäänestäminen tapahtuu Suomen edustustoissa. Niissä voi äänestää kuka tahansa äänioikeutettu – siis esimerkiksi ulkosuomalainen, mutta myös lomamatkalla, töissä tai opiskelemassa oleva.
 Ulkomailla ennakkoäänestys kestää hieman lyhyemmän aikaa, ja viimeinen ennakkoäänestyspäivä on jo lauantaina 6. huhtikuuta. Jotkut ennakkoäänestyspaikat saattavat mennä kiinni jopa tätä aiemmin.
 Löydät kaikki ulkomaiden ennakkoäänestyspaikat ja niiden aikataulut täältä .
 Kevään eduskuntavaaleissa on ensimmäistä kertaa mahdollista äänestää myös kirjeitse ulkomailta. Kirjeäänestystä haluava äänioikeutettu tilaa kirjeäänestysasiakirjat ulkomaille ja palauttaa äänensä lähetekuoressa oman kuntansa keskusvaalilautakunnalle.
 Kirjemateriaali on tilattava ajoissa, sillä äänestyskirjeen on oltava täytettynä perillä Suomessa 12. huhtikuuta mennessä. Oikeusministeriöstä kerrotaan Ylelle, että hieman postin kulkuajasta riippuen nyt saattaa olla jo myöhäistä tilata kirjeäänestämiseen tarkoitettu materiaali.
 Lisätietoja kirjeäänestämisestä löydät täältä .
 Ulkosuomalainen on äänioikeusrekisterissä merkitty äänioikeutetuksi siihen kuntaan, joka viimeksi oli hänen kotikuntansa Suomessa. Jos ulkosuomalaisella ei ole ollut kotikuntaa Suomessa, hänen väestökirjanpitokuntansa määräytyy äidin, isän tai puolison kotikunnan tai väestökirjanpitokunnan mukaan.
 Jos väestökirjanpitokunta ei enää kuulu Suomen alueeseen, äänioikeusrekisteriin merkitään kunnaksi Helsinki.
 Näin toimit äänestyspaikalla:
 Esitä henkilöllisyystodistuksesi vaalivirkailijalle. Hän antaa sinulle äänestyslipun. Mene äänestyslipun kanssa äänestyskoppiin. Jos tarvitset apua äänestysmerkinnän tekemisessä, vaalivirkailija tulee avustamaan sinua. Merkitse kynällä äänestyslippuun oikealla puolella olevaan ympyrään sen ehdokkaan numero, jolle haluat antaa äänesi. Älä kirjoita äänestyslippuun mitään muuta. Mene taitetun äänestyslipun kanssa vaalivirkailijan luo. Hän leimaa äänestyslippusi. Vaalivirkailija antaa sinulle ruskean vaalikuoren. Laita äänestyslippu vaalikuoreen ja anna suljettu kuori virkailijalle. Vaalivirkailija merkitsee äänioikeusrekisteriin, että olet äänestänyt. Hän tulostaa lähetekirjeen ja pyytää sinua allekirjoittamaan sen. Allekirjoituksesi jälkeen myös vaalivirkailija allekirjoittaa lähetekirjeen. Jos ennakkoäänestyspaikassa ei käytetä äänioikeusrekisteriä, vaalivirkailija merkitsee nimesi äänestäjistä pitämäänsä luetteloon ja pyytää sinua allekirjoittamaan äänioikeusilmoituksen, jos se on mukanasi tai täyttämään käsin lähetekirjelomakkeen. Lopuksi vaalivirkailija sulkee allekirjoittamasi lähetekirjeen ja vaalikuoren, jonka sisällä on äänestyslippu, keltaiseen lähetekuoreen. Tämä kuori postitetaan oman kuntasi keskusvaalilautakunnalle. Kun vaalivirkailija on sulkenut äänestysasiakirjasi keltaiseen lähetekuoreen, äänestyksesi on suoritettu.
 Täältä löydät tarkemman, kuvallisen äänestysohjeen.
 Ohjeet on koottu oikeusministeriön Vaalit.fi-sivustolta.
 Lue lisää vaaleista:
 Ylen tärkeimmät vaalijutut koottuna
 Ylen vaalikone
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: lue faktantarkistus
 Veikkaa vaalitulos ja voita puoluepomo sänkyysi pehmenänä tyynynä

Ennakkoäänestys alkaa tänään, ja näin se hoituu: selvitä oman ehdokkaasi numero ja ota mukaan kuvallinen henkilöllisyystodistus


Summary: Kiistaa on vielä siitä kuinka sopimus saatettaisiin voimaan.

Yhdysvaltojen ja Kiinan neuvottelijat ovat Pekingissä ratkaisseet melkein kaikki ongelmakohdat, jotka ovat olleet tiellä maiden välisen kauppakiistan ratkaisemiseksi.
 Neuvottelijat väittelevät vielä siitä, kuinka kauppasopimus saatettaisiin voimaan.
 Yhdysvalloista neuvotteluun osallistuu maan valtiovarainministeri ja Kiinasta muun muassa varapääministeri.

Yhdysvallat ja Kiina ovat lähentyneet toisiaan kauppasodan ratkaisemisessa


Summary: On vielä liian aikaista sanoa, ryhtyykö Maduro toimiin Guaidoa vastaan.

Venezuelan presidentti  Nicolas Madurolle  uskolliset lainsäätäjät ovat poistaneet oppositiojohtaja  Juan Guaidolta  syytesuojan.
 Kyseessä voi olla valmistautuminen syytteen nostamiseksi Guaidoa vastaan mahdollisesta perustuslain rikkomisesta, kun hän julistautui tammikuussa Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi.
 On kuitenkin vielä liian aikaista sanoa, ryhtyykö Maduro toimiin Guaidoa vastaan.
 Tärkeimpänä syynä siihen, että Maduro ei ole vielä pidättänyt Guaidoa, pidetään Yhdysvaltain ja noin 50 valtion tukea oppositiojohtajalle.
 Venäjä puolestaan tukee Maduron hallintoa. Jännittyneen tilanteen pelätään pahimmillaan johtavan sisällissotaan.
 Sosiaalinen levottomuus Venezuelassa on kasvanut muun muassa pitkien ja laajojen sähkökatkojen vuoksi. Myös elintarvikkeista on pulaa, kun Maduron hallinto ei päästä avustuskuljetuksia maahan.
 Guaido julisti itsensä Venezuelan presidentiksi, koska hän pitää viimevuotista Maduron voittoa presidentinvaaleissa laittomana.
 Aiheesta lisää:
 Punaiselta Ristiltä hätäapua Venezuelaan – maassa jälleen laajoja sähkökatkoja

Venezuelassa oppositiojohtajalta poistettiin syytesuoja


Summary: Tekijöitä ei ole tavoitettu.

Vantaalla puukotettiin yhtä ihmistä bussipysäkillä kello kymmenen jälkeen tiistai-iltana.
 Paikalta nähtiin poistuvan 4–5 nuoren aikuisen ryhmä. Tekijöitä ei ole tavoitettu.
 - Tällä hetkellä tapaus on siirtynyt tutkinnalliseen vaiheeseen rikospoliisille, kertoo päivystävä komisario  Tuukka Skottman .
 Poliisin akuutti toiminta tapauksen suhteen on päättynyt. Skottman arvioi, että tapauksesta kerrotaan lisätietoja aamulla.
 Uhri on edelleen sairaalassa. Poliisi ei kommentoi uhrin vammoja sen tarkemmin.
 - Mutta aina kun puukolla sohitaan ihmistä, niin vammat ovat aika vakavia, Skottman sanoo.

Vantaalla puukotus bussipysäkillä, uhri on edelleen sairaalassa


Summary: Viime vuonna jäi ylinopeudesta kiinni  yli 5 000 kuljettajaa.

Poliisi järjestää tänään koko vuorokauden kestävän liikenteen nopeuksien tehovalvonnan. Tähän niin kutsuttuun nopeusvalvontamaratoniin osallistuvat kaikki poliisilaitokset.
 Poliisipartioiden lisäksi operaatiossa käytetään automaattilaitteita. Kaikki kiinteiden valvontapisteiden noin 130 kameraa ja valvonta-autot ovat käytössä.
 Poliisin mukaan nopeuksia tarkkaillaan erityisesti taajamissa ja alueilla, joilla ajetaan ylinopeutta.
 Viime vuoden vastaavassa valvontamaratonissa jäi kiinni ylinopeudesta yli 5 000 kuljettajaa.

Poliisin nopeusvalvonnassa on tänään käytössä kaikki konstit


Summary: Satelliitti hajosi ainakin 400 osaan avaruusromuksi kiertoradalle.

Yhdysvaltain avaruusviraston Nasan mukaan Intian viime viikolla tekemä ohjuskoe on suuri riski Kansainväliselle avaruusasemalle ja sen astronauteille, uutisoi CNN.
 Intia teki viime viikolla ohjuskokeen, jossa tuhosi avaruudessa matalalla kiertoradalla olleen satelliittinsa.
 Nasan mukaan satelliitti hajosi ainakin 400 osaan, joista osa on nyt kiertoradalla vaarallista avaruusjätettä. Nasan mukaan ainakin 24 osaa lensi kansainvälisen avaruusaseman kiertorataa korkeammalle.
 Intian ohella vain Yhdysvalloilla, Venäjällä ja Kiinalla on kyky satelliittien tuhoamiseen ohjuksilla.

NASA kritisoi Intian satelliitin tuhoamista


Summary: Öljyn hinta nousi tiistaina 70 dollariin tynnyriltä.

Öljyn hinta nousi tiistaina ennätyksellisen korkealle sitten viime marraskuun. Brent-laadun raakaöljyn hinta nousi 70 dollariin tynnyriltä.
 Nousun taustalla on pelko, että OPEC-maiden Iranin ja Venezuelan öljytuotantoon kohdistuvat pakotteet pienentävät merkittävästi maailman öljyn tuotantoa. Tämä nostaisi edelleen öljyn hintaa.
 Yhdysvaltain varapresidentti  Mike Pence  kommentoi nousua toimittajille tiistaina.
 – Öljyn hinta on viime aikoina ollut varsin alhaalla, joten voimme jopa tiukentaa pakotteita, Pence sanoi.
 Pence kommentit ovat lähes vastakkaiset presidentti  Donald Trumpin  kommentteihin. Hän sanoi viime viikolla, että ”öljyn hinta on jo liian korkealla”.
 Trump onkin kehottanut OPEC-maita nostamaan öljyn tuotantoaan.
 Pence vaatii Venezuelaa vapauttamaan kuusi vankia
 Pence tapasi tänään kuuden Venezuelassa vangitun henkilön omaisia. He ovat olleet vangittuina jo 18 kuukautta.
 Pence pitää pidätyksiä laittomina. Vangittuja syytetään kavalluksista ja rahan pesusta.
 Pidätetyistä öljy-yhtiö Citgon työntyöntekijöistä on Yhdysvaltain kansalaisia ja yksi vakituisesti Yhdysvalloissa asuva henkilö.

Yhdysvaltain pakotteet Venezuelalle ja Iranille nostavat öljyn hintaa


Summary: Norjalaiset kaksosveljekset Marcus Ja Martinus ovat teinityttöjen suosiossa oleva popduo. Tosifaneja kutsutaan nimellä ”MMer”.

Puhelin, laturi, hiusharja, vesipullo ja rahaa. Ne 13-vuotias  July Ahosilta  ottaa mukaansa, kun hän lähtee odottamaan norjalaisduo Marcus&Martinuksen näkemistä.
 Ahosillalle on kertynyt vuosien mittaan satojen tuntien odotuskokemus. Hän on odottanut muun muassa lentokentällä, keikkapaikkojen edustalla, hotellin edessä, kauppakeskuksissa ja levy-yhtiön aulassa. Ahosilta on MMer, tosifani, joka omistautuu idoliensa näkemiselle.
 Odottavan aika kuluu teltassa
 Kesällä 2018 Marcus&Martinus esiintyi Helsingissä ja silloin Ahosilta odotti ystäviensä kanssa Kaisaniemen puistossa yli viikon, jotta pääsisi ensimmäisenä parhaille paikoille lavan eteen.
 – Heräsin aamulla neljältä ja olin jonossa viideltä.
 Kaisaniemessä tytöillä oli mukanaan teltta, jossa pysyi suojassa auringolta tai sateelta. Yöksi heidän oli mentävä kotiin, sillä poliisi ei sallinut puistossa yöpymistä, eikä siihen suostuneet Ahosillan vanhemmatkaan.
 Huono sää ei haittaa faneja. July Ahosilta on valmis kestämään epämukavuutta ja pitkiä odotusaikoja nähdäkseen idolinsa. July Ahosilta
 Pohjoismainen poptapaus
 17-vuotiaat norjalaiskaksoset nousivat suosioon viitisen vuotta sitten, kun he voittivat norjalaisen Melodi Grand Prix Junior -laulukilpailun. Suosio räjähti nopeasti etenkin Pohjoismaissa ja tällä hetkellä veljekset ovat isossa nosteessa myös muualla Euroopassa.
 Norjalaistähtien fanitus on keskittynyt sosiaalisen mediaan, jossa popduon Instagram tilillä on 1,5 miljoonaa seuraajaa. Youtubessa tilaajia on 2,6 miljoonaa. Marcus&Martinus on julkaissut kolme studioalbumia, kaksi kirjaa ja heistä on tehty myös dokumenttielokuva.
 Ahosilta kertoo, että nykyään häntä kiinnostaa laulajien musiikin sijaan enemmän heidän tuottamansa sisältö some-kanaviin. Hassutteluvideot, kertomukset päivän kulusta, tarinat keikkapaikoilta.
 July Ahosilta on aina vastassa lentokentällä kun norjalaisduo saapuu Suomeen. Pitkät odotustunnit unohtuvat, kun hän pääsee halaamaan idoleitaan. July Ahosilta
 Kannusta ja kuljeta
 Julyn äiti  Mirva Ahosilta  suhtautuu tyttärensä intohimoiseen fanitukseen hyväksyvästi.
 Tunnelma sähköistyy, kun norjalaispojat saapuvat Suomeen. Silloin Mirva Ahosilta on valmiina kuljettamaan Julya ja tämän ystäviä ympäri kaupunkia, jotta tytöt pääsevät näkemään edes vilaukselta idolinsa.
 – Tätä vaihetta eletään nyt muutama vuosi ja olen mielelläni tyttären fanituksessa mukana. Nämä hetket koetaan nuorina ja on ihanaa nähdä tyttöjen ilo ja yhteishenki. Itsekin olen kerran istunut viisi tuntia autossa odottamassa poikien saapumista hotellille, mutta aika kului musiikkia kuunnellen ja tyttöjen kanssa jutellen.
 Norjalaisduo on keikkaillut Suomessa useamman kerran.  – Turvamiehet estävät joskus poikia halaamasta faneja, kertoo July Ahosilta July Ahosilta
 Välillä äidin tehtävänä on neuvotella julkisten tilojen vartijoiden kanssa, jotka kokevat lattioille leiriytyvät fanit häiritsevinä. Äiti vastaanottaa myös tyttöjen tunteenpurkaukset pitkän odotuksen jälkeen.
 –Poikien näkemisen jälkeen tytöt ovat väsyneitä ja itkuisia. Tunteikkaiden päivien jälkeen he haluavat vain syödä ja nukkua.
 Numero kädessä kertoo saapumisjärjestyksen keikkapaikalle. Etuilua ei sallita ja muut jonossa olijat pitävät huolta, että jonotussysteemi toimii. Sama metodi on käytössä myös lentokentällä. Ensimmäisenä tullut pääsee lähimmäksi ovea, josta pojat saapuvat. July Ahosilta
 Idoli on yhtä läheinen kuin paras ystävä
 Muille vanhemmille Ahosilta suosittelee kiinnostumista lapsen maailmasta ja idoleista puhumista. Idolit ovat nuorille yhtä läheisiä kuin parhaat ystävät ja parhaimmillaan fanina oleminen vahvistaa ystävyyttä, tuo lisää ystäviä ja antaa sisältöä elämään.
 Aikuiselle tuntikausien seisominen kauppakeskuksessa teini-ikäisten poikien hiustupsun näkemisen toivossa voi tuntua turhauttavalta, mutta fanin maailmassa kyse on isoista asioista.  Hilma Viippola , 14, valaisee asiaa.
 – Jos mulla on tosi huono päivä, ne saa mut helposti hymyilemään, kun mä katson niiden videoita ja tulee paljon parempi mieli. Marcus ja Martinus on mulle tosi tärkeitä.
 17-vuotiaat norjalaiskaksoset ovat kohteliaita ja nauravaisia. Fanien aktiivinen huomioiminen on yksi syy duon valtavalle suosiolle. – Marcus&Martinus vastailee fanien kysymyksiin Instassa ja tykkäilee kommenteista, kertoo Hilma Viippola.
 Halaus palkitsee odotuksen
 Marcus&Martinus esiintyy jälleen kesällä Helsingissä ja July Ahosillan suunnitelmat ovat jo valmiina.
 – Tällä kertaa en aio jonottaa hyvää paikkaa konserttiin, vaan kierrän poikien perässä ympäri kaupunkia. Haluan nähdä heidät mahdollisimman monta kertaa. Olisi ihanaa päästä juttelemaan ja tietysti halaamaan.
 Kesäkuun lähestyessä puskaradiosta alkaa tihkuu tietoa poikien liikkeistä, lentoaikautauluista, haastattelupaikoista ja hotelleista. Niiden mukaan MMerit suunnittelevat optimaalisen aikataulun. Tavoitteena on päästä halaamaan poikia.
 Mirva Ahosilta on lupautunut jälleen huoltojoukkoihin ja autokuskiksi.

Tosifanitus vaatii omistautumista – MMer ei laske odotukseen käytettyjä tunteja, kun haluaa nähdä idolinsa


Summary: Ympäristöaktivistit pelkäävät, että saasteet valuvat pohjoiseen suoluontoon ja sieltä Vienanmereen.

URDOMA, ARKANGELI  Heinäkuun viimeisenä päivänä joukko metsästäjiä samosi Urdoman taigalla Arkangelin erämaassa. He olivat valmistautumassa tulevaan metsästyskauteen, suorittamassa riistalaskentaa.
 Yhtäkkiä heidän eteensä avautui paljaaksi hakattu alue. Puut oli kaadettu, maata myllätty. Poissa oli myös paikallisille tuttu sienestyspaikka Kultainen mäki, joka värjäytyi syksyisin kullanhohtoiseksi sen rinteillä kasvavista koivurouskuista.
 Šiesin rakennustyömaa on raivattu keskelle taigaa. Grigory Vorobjov
 Erämaa oli sulkenut sisäänsä synkän salaisuuden. Urdoman Šiesin pikkukylään oli rakenteilla jättimäinen kaatopaikka, josta kukaan paikkakunnalla ei ollut tiennyt mitään.
 Paljastui, että virallisten suunnitelmien mukaan tänne tuotaisiin junilla seuraavan 20 vuoden aikana yhteensä 10 miljoonaa tonnia jätettä Moskovasta – 1 200 kilometrin kaukaisuudesta.
 Jätteiden kuljetus Moskovasta Šiesiin tarkoittaa samaa, kuin jos helsinkiläisten roskat kärrättäisiin Utsjoelle. Välimatka on sama, mittaluokka tosin aivan toinen.
 Aktivistit puhuvat Euroopan suurimmasta kaatopaikasta. Ja se voi muuttua vielä maailman mittaluokan ympäristökatastrofiksi.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Pakkasta on parikymmentä astetta,  mutta se ei vapaaehtoisia lannista. Madmasin kylän asukkaat ovat perustaneet tiesulun liki 40 kilometrin päähän kaatopaikan rakennustyömaasta.
 He heräsivät kaatopaikan rakennustöihin sen jälkeen, kun kylän läpi alkoi vinha rekkaralli viime elokuussa. Raskaat ajoneuvot kuljettivat maa-ainesta rakennustyömaalle. Ne nostattivat pölyä, aiheuttivat melua sekä pilasivat Madmasin kylätien.
 Nyt tiesulun penkkaan on kaivettu nuotiopaikka, kyltit nostettu penkalle. ”Näpit irti Šiesista!” ne sanovat.
 Juri Šigorjev päivystää kellon ympäri tiesululla. Grigory Vorobjov
 – Moskovan roskamafia haluaa järjestää tänne meille uuden Tšernobylin. Rikoslaissamme tätä kutsutaan ympäristörikokseksi, sanoo nuotiolla lämmittelevä  Juri Šigarjev .
 Vapaaehtoiset päivystävät tiesululla kellon ympäri. Tämän ja kahden muun tiesulun tavoitteena on pysäyttää Šiesin jättimäisen kaatopaikan rakennustyöt.
 Siinä ne ovat osin onnistuneetkin. Tiesulut ovat estäneet polttoainekuljetukset työmaalle. Siksi Šiesissä on ollut muutaman päivän hiljaista.
 Ympäristöaktivisti Ivan Ivanov asuu osan aikaa rakennustyömaan viereen nostetussa asuntovaunussa. Grigory Vorobjov
 Kaatopaikan rakennussuunnitelmissa näkyy 320 hehtaarin kokoinen alue, mutta se jäänee puolen miljoonan tonnin vuosittaisilla jätekuljetuksilla pieneksi.
 – Se mitä näemme täällä nyt, on vasta alkua, sanoo  Ivan Ivanov .
 Ivanov on ympäristöaktivisti, joka toimii Petšora- ja Vytšegdajokien pelastuskomiteoissa ja asuu osan aikaa Šiesin kaatopaikkatyömaan reunalle tuodussa asuntovaunussa.
 "Putin, pysäytä rakennustyöt!", lukee aktivistien leirissä rakennustyömaan vieressä. Grigory Vorobjov
 Kaatopaikan työmaa on raivattu  keskelle haurasta erämaata.
 Šiesin maasto on soista, ja nyt puut on kaadettu ja tärkeä maa-aines kuorittu pois. Pohjavesi on lähellä maanpintaa. Suoluonto on tuhottu, Kultainen mäki ja monet uhanalaiset lajit sen mukana.
 Suurin vaara liittyy kuitenkin siihen, että soinen Šies sijaitsee alueen jokien tulva- ja valuma-alueella. Lähellä virtaava vaikuttava Vytšegda on Komin ja Arkangelin alueiden pääjokia ja Vienanjoen tärkein sivujoki.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Vienanjoki taas laskee Vienanmereen, ja vesi kulkeutuu sitä kautta Barentsinmerelle.
 – Kyse on kokonaisesta vesijärjestelmästä, ja sen päälle aiotaan nyt rakentaa,  Svetlana Babenko  kuvaa.
 Babenko on Puhdas Urdoma -liikkeen johtaja. Se syntyi muutama päivä metsästäjien kesäisen löydön jälkeen, kun järkyttyneet urdomalaiset kokoontuivat kirkonkylän kerhotalolle.
 Jos kaatopaikalta valuu saasteita Šiesin suoluontoon, ne voivat virrata jokia pitkin vaikka kuinka pitkälle – Barentsinmereltä arktisille alueille saakka. Aktivistit maalaavat uhkakuvaa koko maapalloa koskevasta ympäristökatastrofista.
 Svetlana Babenko teki työuransa Gazpromin hotellissa Urdomassa, nyt hän taistelee kaatopaikkaa vastaan. Grigory Vorobjov
 – Kyse on maapallomme verenkierrosta, Babenko kuvaa.
 10 miljoonaa tonnia jätettä luontoomme seuraavien kahdenkymmenen vuoden aikana, hän puuskahtaa.
 – Se on murhaa.
 Kaatopaikan puhemiehet vakuuttavat, että Moskovasta tuotavat jätteet eivät aiheuta ympäristölle vaaraa, sillä ne pakataan muovitettuihin briketteihin. Aktivistit eivät sitä usko, sillä heidän mukaansa kaavaillulla alueella ei ole tehty maaperäkartoituksia tai ympäristötutkimuksia.
 Moskovan jäteongelma on kasautunut  jo vuosikausia.
 Venäjä tuottaa yhdyskuntajätettä vuodessa yli 60 miljoonaa tonnia, josta kymmenys tulee pelkästään Moskovasta. Jätteen määrä on kymmenkertaistunut kymmenessä vuodessa.
 Jätettä ei juuri lajitella. Vain noin kymmenen prosenttia siitä kierrätetään tai poltetaan energiaksi.
 Loppu haudataan maastoon.
 Urdoma on parintuhannen asukkaan kirkonkylä Arkangelissa. Grigory Vorobjov
 Kaatopaikkoja on Venäjällä neljä miljoonaa hehtaaria. Laittomien kaatopaikkojen määrää ei tiedä kukaan.
 Myös Venäjän presidentti  Vladimir Putin  on ottanut jäteongelman esille. Mutta ratkaisu on tähän mennessä ollut toimivan kierrätysjärjestelmän ja jätehuollon luomisen sijaan yksinkertaisesti jätteiden muualle siirtäminen. Poissa silmistä, poissa mielestä.
 Suunnitelmissa on rakentaa jätteenpolttolaitoksia, ja suomalaisetkin yritykset ovat käyneet Venäjällä esittelemässä ratkaisujaan. Jättimäisen ongelman edessä muutokset ovat kuitenkin kovin hitaita.
 Moskovan jätteet aiheuttivat viime vuonna  mielenosoituksia niillä paikkakunnilla, jotka ovat joutuneet vastaanottamaan 16 miljoonan pääkaupunkilaisen roskat.
 Viime keväänä runsaan sadan kilometrin päässä Moskovasta sijaitsevassa Volokolamskissa kymmeniä ihmisiä joutui sairaalahoitoon jätevuoresta syntyneiden kaasujen takia. Monet sairastuneista olivat lapsia. Mielenilmaukset kestivät viikkoja.
 Moskovan lähistöllä olevat kaatopaikat ovat täynnä. Monet paikkakunnat ovat myös kyenneet torppaamaan suunnitelmat uusista kaatopaikoista. Siksi jätemaita etsitään yhä kauempaa.
 Yli tuhannen kilometrin päässä sijaitseva Urdoma ja Šiesin kylä sijaitsee epäonnekseen aivan Moskova–Vorkuta-junaradan varrella.
 Šiesiin aiotaan tuoda jätteitä junilla 1200 kilometrin päästä Moskovasta. Grigory Vorobjov
 Moskova–Vorkuta-junaradan historia on synkkä.  Sen rakensivat pakkotyöllä vangit, jotta Vorkutan kivihiilikaivokset saatiin yhdistettyä muuhun maailmaan. Kaivokset olivat osa  Stalinin  Neuvostoliiton pahamaineista vankileirien saaristoa.
 Ensi vuonna samaa rataa pitkin junien on määrä alkaa tuoda jätettä Moskovasta Šiesiin.
 Šiesin asema oli vielä vuosi sitten pienen kylän erämaa-asema, mutta nyt sen ympärillä on paljaaksi hakattu kaatopaikan rakennustyömaa.
 Juna-asemalle jarruttaa aamujuna Arkangelin kaupungista. Siitä hyppää ulos reipas naiskolmikko. He ovat arkangelilaisen ympäristöliike 42:n jäseniä.
 Anastasia Košneva, Irina Utkina ja Tatjana Mortinova saapuvat Arkangelin kaupungista auttamaan Urdoman asukkaita. Marjo Näkki
 – Täällä rikotaan ihmisoikeuksia ja heidän oikeuttaan puhtaaseen luontoon. Tämä on kammottavaa, siksi haluamme tehdä kaikkemme auttaaksemme,  Irina Utkina  sanoo.
 Kolmikko aikoo viettää viikonlopun tiesuluilla päivystämässä yhdessä paikallisten asukkaiden kanssa.
 – Ihmiset istuvat kodeissaan ja ajattelevat, että asiat ovat heidän puolestaan jo päätetty,  Anastasia Košneva  sanoo.
 Venäjällä ympäristöliike ei ole kovinkaan trendikäs. Urdomalaisetkin ovat saaneet kuulla olevansa amerikkalaisten kätyreitä.
 Lähiseudun asukkaat ovat silti yrittäneet protestoida kaatopaikkaa vastaan. Kymmeniä tuhansia nimiä on kerätty Arkangelin alueen kuvernöörille  Igor Orloville . Kansanäänestystä jätekuljetuksista on vaadittu ja rakennustyömaasta valitettu – turhaan.
 Siksi pieni mutta sinnikäs joukko paikallisia asukkaita ja ympäristöaktivisteja päivystää yötä päivää kolmella tiesululla ja rakennustyömaan reunamilla.
 Madmasin kylän asukkaat yrittävät pysäyttää liikenteen rakennustyömaalle. Vasemmalta Nikolai Sokolov, Juri Šigorjev, Vitali Petrov ja Konstantin Korenkov. Grigory Vorobjov
 Ympäristöaktivisti Ivan Ivanovin hengitys höyryää.  Hän on sonnustautunut paksuihin toppavaatteisiin, jalassa on paksupohjaiset talvisaappaat.
 Hän kiipeää Šiesin kaatopaikan rakennustyömaalla jäätyneen maamassakasan huipulle.
 Ivanovin mukaan kukaan ei tunnu tietävän, kuka on vastuussa päätöksestä perustaa moskovalaisjätteiden kaatopaikka pohjoiseen.
 Šies sijaitsee Moskova-Vorkuta-junaradan läheisyydessä. Grigory Vorobjov
 Osa Šiesin kaatopaikka-alueesta oli vuokrattu Venäjän valtion rautateille, ja se on alivuokrannut sen edelleen. Hankkeen taustalla tuntuu olevan yhtiö, jonka pääoma oli aluksi 100 000 ruplaa (7 262 euroa). Nyt kyseinen firma pyörittää jo 10 miljardin ruplan investointeja.
 – Heillä näyttää olevan monimutkaisia järjestelyjä, mikä kertoo siitä, että taustalla on vaikutusvaltaisia ihmisiä, Ivanov pohtii.
 Siksi viranomaisetkaan eivät tunnu saavan otetta hankkeesta.
 Nyt paikalliset panevat toivonsa seudun suureen työllistäjään, maailman suurimpaan kaasuyhtiöön Gazpromiin.
 Urdoman kautta kulkevat Gazpromin kaasuputket Jamalin kaasukentiltä kohti Moskovaa ja Eurooppaa. Urdomassa on putkilinjojen lisäksi paineasema.
 Kaatopaikkatyömaan ohi kulkevat Gazpromin kaasuputket Jamalilta kohti Eurooppaa. Grigory Vorobjov
 Pääjohtaja  Aleksei Millerille  on lähtenyt Urdomasta kirje, jossa ilmaistaan huoli kaasuputkien turvallisuudesta. Ne nimittäin kulkevat vain muutamien satojen metrien päässä Šiesiin rakennettavasta kaatopaikasta.
 Jos kaatopaikalla tapahtuu jokin hallitsematon kemiallinen reaktio, kaasuputkien räjähdysvaara on ilmeinen. Ja se katastrofi kestäisi kauan – niin kuin Tšernobyl.
 Vastausta Gazpromilta ei ole vielä tullut.
 Voit keskustella jutusta  Yle Tunnuksella  kello 20 asti. Kirjeenvaihtaja Marjo Näkki osallistuu keskusteluun kello 15.30–17.

Moskovan jäteongelmaa ratkotaan rakentamalla jättikaatopaikka 1 200 kilometrin päähän – Paikalliset pelkäävät laajaa ympäristökatastrofia


Kouvolan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Jouko Leppänen  on pyytänyt anteeksi hämminkiä ja mielipahaa, jonka hänen reilun viikon takainen Facebook-kirjoituksensa aiheutti.
 Yle kertoi  viime viikolla, miten Leppänen oli puolustanut sellaisten sanojen kuten 'neekeri' ja 'mustalainen' käyttöä. Leppänen kirjoitti niiden olevan täysin normaaleja ja jopa kauniita sanoja, joita hän aikoo käyttää jatkossakin.
 Maanantai-iltana julkaistussa päivityksessään hän kuitenkin kirjoittaa, ettei hän tule kyseisiä sanoja enää käyttämään.
 – En sen enempää halua enää avata ideaa, jota kirjoituksellani hain, koska idea oli näköjään huono. Tulin tuottaneeksi sillä mielipahaa vastoin yleistä luonnettani ja pyrkimystäni, ja pidän sen vuoksi itseäni tyhmänä ja ajattelemattomana, Leppänen kirjoittaa.
 Kuohuntaa kirkossa ja puolueessa
 Leppäsen  sanavalintoja kummasteltiin  muun muassa Kouvolan kirkkovaltuustossa, jonka jäsen Leppänen myös on. Esimerkiksi kirkkovaltuuston jäsen  Jutta Hartikainen  toivoi Leppäseltä anteeksipyyntöä.
 – Ei ole hirveän miellyttävää toimia ihmisen kanssa, joka käyttää kyseisiä ilmauksia tietystä kansanosasta. Tuollainen ei ole asiallista kielenkäyttöä sivistyneessä yhteiskunnassa, Hartikainen kommentoi Ylelle viime viikolla.
 Aihetta kommentoi myös Kouvolassa toimivan Monikulttuurikeskus Saagan hankekoordinaattori  Taina Vainio .
 – Olihan se aika surullista lukea, että kaupunginvaltuuston puheenjohtajan mielestä neekeri on ihan tavallinen sana ja hän aikoo käyttää sitä, vaikka "kukkahattuhömpötyksellä" se yritetään kieltää. Jotenkin sanattomaksi vetää, Vainio totesi.
 Myös Leppäsen oman puolueen eli kokoomuksen viestintäpäällikkö Kirsi Hölttä tuomitsi sanojen käytön.
 Jouko Leppänen ei ole kommentoinut asiaa Ylelle.

Valtuuston puheenjohtaja piti rasistisia sanoja kauniina – pyytää nyt anteeksi: "Idea oli huono"


Summary: Leikkausten jälkeen tehdyt paikkaukset korkeakoulujen rahoitukseen eivät ole korjanneet syntyneitä ongelmia.

Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen aikana koulutuksen rahoitus ja sen puute on ollut usein julkisen keskustelun keskiössä.
 Korkeakoulujen henkilökunta ja opiskelijat ovat protestoineet kuluvalla hallituskaudella tehtyjä rahoitusleikkauksia vastaan, sillä ne ovat johtaneet irtisanomisiin sekä opetuksen ja tutkimuksen karsimiseen.
 Korkeakoulujen perusrahoitusta on supistettu vuodesta 2015 vuoteen 2019 yhteensä 142 miljoonaa euroa eli 7,4 prosenttia. Tämä käy ilmi tuoreesta  selvityksestä .
 Kysyimme Sipilän hallituskauden korkeakoulupolitiikasta sitä seuranneilta asiantuntijoilta. Kovin hyvää arvosanaa hallitus ei saanut.
 Rahoituksen leikkaukset saavat ymmärrystä laskusuhdanteen aikana, mutta tilalle tullut lyhytkestoinen hankerahoitus tuomitaan.
 Seuraavassa kooste vastauksista neljään kysymykseen.
 Vastaajina on neljä Suomen korkeakoulumaailmaa eri tahoilta seuraavaa asiantuntijaa. Kaikkiaan kysely lähetettiin seitsemälle..
 Miten hallitus onnistui korkeakoulupolitiikassaan?
 Petri Lempinen, toiminnanjohtaja, Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ry:
 – Tyydyttävästi. Alku oli hapuileva ja sitä leimasivat rahoituksen indeksikorotusten jäädytykset ja leikkaukset. Ammattikorkeakoulujen osalta jatkuvat jo toista vaalikautta.
 Lempisen mukaan hallitus osoitti arvostavansa koulutusta vasta sitten, kun elinkeinoelämä alkoi viestiä osaajapulasta. Tällöin rahoituksen leikkauksia alettiin paikata hankerahoituksella, joka ei paikkaa tehtyä rahoitusleikkausta.
 Koulutukseen alettiin tosissaan kiinnittää huomiota vasta, kun elinkeinoelämältä tuli viestiä työvoimapulasta. Näin arvioi Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arenen toiminnanjohtaja Petri Lempinen. Markku Pitkänen / Yle
 Jouni Kivistö-Rahnasto, Professoriliton puheenjohtaja:
 – Hallitus ei ole onnistunut kovin hyvin. Kauden alussa tehdyt yliopistoihin ja tutkimuslaitoksiin kohdistuneet rahoitusleikkaukset vaikuttavat arvioon koko hallituskauden saavutuksista. Aluksi rahoitusta otetaan pois ja sitten annetaan silppuna takaisin.
 Professori Jouni Kivistö-Rahnaston mukaan leikkaukset näkyvät professorien ja tutkijoiden arjessa silpputöiden lisääntymisenä ja tukihenkilöstön vähenemisenä.
 – Leikkausten aiheuttamat vahingot ehtivät tapahtua. Se vaikuttaa nyt laajasti, kuten tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan lamaantumisena ja Suomi menettää osaajia enemmän kuin saa.
 Teemu Hassinen, toimitusjohtaja, Sivistystyönantajat:
 – Hallituksen toimet voi nähdä kohtuullisen suunnitelmallisena ja aktiivisena. Tosin kehityksessä olisi voinut vielä paremmin huomioida koko koulutusjärjestelmän kokonaisuus varhaiskasvatuksesta korkeakoulutukseen.
 Hallituksella olisi tullut olla rohkeutta investoida koulutukseen ja tutkimukseen. Sivistystyönantajat Sivistan toimitusjohtaja Teemu Hassisen mukaan näin olisi turvattu osaaminen talouden noususuhdanteessa. Markku Pitkänen / Yle
 Sanni Lehtinen, puheenjohtaja Suomen Ylioppilaskuntien liitto:
 – Tämän ja edellisen hallituksen koulutusleikkauksista johtuva perusrahoituksen laskenut taso on ongelma, jota hallitus on paikkaillut yksittäisillä piristysruiskeilla mm. tutkimusrahoitukseen. Iso kuva kuitenkin on, että rahoituksen taso on laskenut hallituskaudella. Se näkyy opiskelijoiden ja yliopistojen arjessa monin tavoin.
 Korkeakoulutuksen ja tutkimuksen visio 2030 ja tiekartta vision tavoitteiden saavuttamiseksi syntyi. Se ei kuitenkaan kerro kovinkaan paljon konkreettisia toimenpiteitä, miten tavoitteisiin päästään.
 Mitkä asiat ovat kehittyneet myönteisesti?
 Petri Lempinen, Arene:
 – Korkeakouluvisio 2030 valmistelussa asetetut tavoitteet on yhteiskunnassa laajasti hyväksytty. Tästä voi muodostua pitkävaikutteinen, yli hallituskausien ulottuva suunta korkeakoulutuksen kehittymiselle. Vision valmistelussa tunnistettiin hyvin ammattikorkeakoulujen rooli osana korkeakoululaitosta.
 Koulutusviennin kannalta otettiin pari edistysaskelta. Niitä olivat lukukausimaksujen käyttöönotto EU/ETA-alueen ulkopuolelta tuleville tutkinto-opiskelijoille sekä ammattikorkeakoulujen englanninkielisen ’university of applied sciences’ -nimen virallistaminen. Kumpikin toimi on selkeyttänyt kansainvälistä toimintaa.
 Jouni Kivistö-Rahnasto:
 – Korkeakoulutuksen ja tutkimuksen visio 2030 on saatu valmisteltua. Sitä voidaan pitää myönteisenä. On sitouduttu hyviin asioihin kuten TKI-osuuden nostoon neljään prosenttiin BKT:sta ja siihen, että yli puolella nuorista olisi yliopisto- tai AMK-tutkinto.
 Hallituskauden lopulla tehtiin muutamia tutkimusrahoitukseen vaikuttavia myönteisiä päätöksiä mm. Suomen Akatemian ja Business Finlandin (entinen Tekes) osalta.
 Teemu Hassinen, Sivista:
 – Korkeakoulujen välinen yhteistyö ja sen edellytykset ovat kehittyneet hyvin. On tärkeää, että yhteistyössä ei ole haettu vain yhden mallin ratkaisuja, vaan tavoite on nähty tärkeämpänä kuin keinot.
 Yhteinen korkeakoulutuksen ja tutkimuksen visio 2030 laadittiin osallistavassa prosessissa. Näin katsottiin yhdessä korkeakoulupolitiikkaa yli hallituskausien
 Sanni Lehtinen, SYL:
 – Opintotuen 75 euron huoltajakorotus paikkasi osittain opintotukileikkausten vaikutuksia. Silti opintorahaleikkaus ja opiskelijoiden siirto yleisen asumistuen piiriin heikensi perheellisten kuukausittaisia tuloja noin 100 euroa.
 Päätös Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön palveluiden laajentamisesta myös ammattikorkeakouluopiskelijoille on hyvä ja pitkään odotettu uudistus.
 Missä asioissa kehitys on mennyt huonompaan suuntaan?
 Petri Lempinen, Arene:
 – Korkeakoulujen rahoitus on heikentynyt koko ajan indeksikorotusten jäädyttämisen vuoksi. Ammattikorkeakoulujen rahoituksen reaaliarvo on noin 22 % heikompi kuin ennen leikkausten ja indeksijäädytysten aloittamista vuonna 2012. Tämä kuristaa korkeakoulujen toimintaa joka päivä.
 Ammattikorkeakoulujen uudet tehtävät (tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminta vuodesta 2015 ja jatkuva oppiminen vuodesta 2019) eivät ole saaneet rahoitusta, vaan niitä on toteutettava olemassa olevalla rahoituksella.
 Korkeakoulutuksen kehittäminen kärkihankkeilla näyttää menevän "hankehumppana".
 Jouni Kivistö-Rahnasto:
 – Suomi on jäänyt tutkimus-, kehitys- ja innovaatiorahoituksessa pahasti jälkeen tärkeimmistä kilpailijamaista. Tässä on tapahtunut dominoilmiö. Kun yliopistojen ja yritysten yhteinen tutkimusrahoitus on vaikeutunut, niin myös yritysten valmius ja halu kehitystyöhön on hiipunut.
 Rahoitusleikkaukset ovat Rahnasto-Kivistön mukaan lisänneet aivovientiä ulkomaille.
 Rahoitushakemuksiin hukataan paljon voimavaroja, professoriliiton puheenjohtaja Jouni Rahnasto-Kivistö arvioi. Veikko Somerpuro / Professoriliitto
 Yliopistolakiin kirjattu rahoituksen korjaaminen kustannusten nousua vastaavasti ei ole toteutunut.
 Tämä on leikannut nimenomaan yliopistojen perustoiminnan rahoitusta ja lisännyt ns. hankehumppaa. Siinä valtava määrä resursseja käytetään sellaisten hankesuunnitelmien laatimiseen, joista vain pieni osa koskaan saa rahoituksen ja toteutuu.
 Henkilöstön mahdollisuudet vaikuttaa yliopiston asioihin, työhönsä sekä oman tutkimus ja opetusalansa kehittymiseen ovat vähentyneet.
 Teemu Hassinen:
 – Rahoitusleikkaukset on tehty tiukan taloustilanteen vallitessa, mutta niitä ei voi kuitenkaan pitää onnistuneena ratkaisuna. Hallituksella olisi tullut olla rohkeutta investoida koulutukseen ja tutkimukseen. Näin olisi turvattu paremmin riittävä osaaminen, kun Suomen taloustilanne jälleen paranee.
 Korkeakouluille osoitetut lisärahoitukset ovat olleet vähäisiä ja korvamerkittyjä. Ne eivät ole parhaalla mahdollisella tavalla tukeneet korkeakoulujen autonomiaa.
 EK ja Akava sekä korkeakoulut ja opiskelijajärjestöt:  Suomen menestys vaatii lisää koulutus- ja tutkimuspanostuksia seuraavalta hallitukselta
 Sanni Lehtinen:
 – Opiskelijan toimeentuloon tehdyt leikkaukset olivat muihin väestöryhmiin verrattuna massiiviset. Opintorahasta leikattiin neljännes. Samanaikaisesti opintotuen ehtoja kiristettiin. Opintotuen muuttaminen lainapainotteiseksi on yli tuplannut opintolainakannan. Valtion velkaantumisen sysääminen nuorten niskaan on epärehellistä.
 SYL:n puheenjohtaja Sanni Lehtinen vatii korkeakoulujen rahoitukseen vakautta ja opintorahaan satasen korotusta. Markku Pitkänen / Yle
 Opiskelijoiden kesäajan toimeentulotuen saamiseen vaikuttaa tulona opintolaina. Nostamattoman opintolainan kohdalla kevään lainat “vyörytetään” tuloksi kesäkuukausille. Näin ollen opiskelijat ovat joutuneet käyttämään opintolainan kesän elinkuluihin, vaikka eivät olisi suorittaneet opintoja.
 Opiskeluaikojen lyhentäminen opiskelijavalintojen uudistamisella, ensikertalaiskiintiöillä ja mm. lukiouudistuksella ei ole päässyt haluttuihin tavoitteisiin.
 Nuoret optimoivat opiskelupaikkavalintojaan peläten, etteivät enää voi saada haluamaansa paikkaa, jos valitsevat väärin. Yhä useampi pitää välivuoden ylioppilaskirjoitusten jälkeen.
 Lue tästä tuore selvitys koulutusleikkausten vaikutuksista:
 Opiskelun ja koulutuksen tutkimussäätiö  OTUS: SELVITYS KOULUTUSLEIKKAUKSISTA 2011–2019
 Mitä uuden hallituksen pitäisi tehdä?
 Selkein yhteinen tavoite, minkä vastuksista voi tiivistää, on yliopistojen ja korkeakoulujen rahoituksen saattaminen kuntoon. Seuraavan hallituksen pitäisi korjata korkeakoulujen välirahoitus kuntoon.
 Lisäksi pitäisi päästä irti lyhytkestoisesta hankerahoituksesta ja indeksikorotusten jäädyttäminen pitäisi purkaa. Silloin korkeakoulujen rahoitus nousisi taas yleisen kustannustason nousun mukana.
 Kaikissa vastuksissa korostui myös vahvasti, että nyt laadittu koulutusvisio 2030 antaa hyvät suuntaviivat korkeakoululaitoksen kehittämiseen. Sille on kuitenkin annettava tarvittavat resurssit.
 Tutkimus- ja kehitys- ja innovaatiorahoitus olisi nostettava myös vuoteen 2030 mennessä neljään prosenttiin bruttokansantuotteesta. Heti hallituskauden alussa pitää vastaajien mukaan tehdä merkittäviä tutkimuksen lisäpanostuksia, joilla kurotaan umpeen se, mitä viime vuosina on jääty kilpailijoista jälkeen.
 Opiskelijat haluavat korotuksia opintorahaan lainapainotuksen sijaan.
 Nyt koulutusleikkaukset ovat vähentäneet opetusta, joka on omiaan pitkittämään opiskeluaikoja.
 Lue myös:
 Puolueet uskovat, että koulutusleikkausten aika on ohi – Opiskelija: "Opetus on muuttunut enemmän massaluennoiksi, professoreilla on vähemmän aikaa"
 Ylen vaalikone

Miten hallituksen koulutuspolitiikka toimi? Kysyimme asiantuntijoilta: Irti "hankehumpasta" ja leikkauksista, lisää pitkäjänteisyyttä


Summary: Vuoden 2017 lopulla Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi komisarion 30 päiväsakkoon vapaudenriistosta.

Turun hovioikeus vapautti tiistaina rangaistuksesta pirkanmaalaisen komisarion, joka määräsi väärän miehen putkaan.
 Vuoden 2017 lopulla Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi komisarion 30 päiväsakkoon vapaudenriistosta ja tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Hovioikeus katsoi käräjäoikeuden tavoin, että tuomittu poliisi ei perehtynyt riittävästi tapaukseen. Oikeuden mukaan poliisi toimi kuitenkin yleisesti käytössä olleen toimintatavan sekä parhaan ymmärryksensä mukaisesti.
 Pidätettyä miestä epäiltiin vuonna 2015 matkailuauton varastamisesta. Miehen ajokortti oli kuitenkin varastettu vuosia aiemmin ja matkailuauto vuokrattiin ja myytiin edelleen sitä käyttäen.
 Pidätettynä ollessaan mies kuljetettiin pääkaupunkiseudulta Tampereelle. Hänet todettiin syyttömäksi kahden vuorokauden jälkeen. Pidätysajasta aiheutui hankaluuksia muun muassa pidätetyn työpaikalla.
 Komisario oli tehnyt pidätyspäätöksen vapaapäivänään yhden puhelinsoiton perusteella.
 Lue lisää:
 Syytöntä miestä vangittuna pitänyt poliisi tuomittiin vapaudenriistosta päiväsakkoihin

Poliisi piti syytöntä vangittuna kaksi vuorokautta – Hovioikeus vapautti komisarion rangaistuksesta


Summary: Vaasan ja Mustasaaren kuntaliitoshanke on ollut poikkeuksellisen kimurantti ja riitaisa ja sisältänyt värikkäitä käänteitä. Yle seuraa Mustasaaren valtuuston kokousta hetki hetkeltä tässä artikkelissa.

20:56  Kokous on päättynyt.  HETKI HETKELTÄ -SEURANTA PÄÄTTYY TÄHÄN. Kiitos kaikille seuranneille!
 20:48  Puheenjohtaja Lithén kiittelee kuntaliitosselvittäjiä työstä ja toteaa kuntalaisten tekevän Mustasaaren.
 20:46  Äänin23-19 Mustasaari jatkaa itsenäisenä.
 20:41  Keskustelu on nyt päättynyt.
 20:39  Pian äänestetään.
 20:23  Kuntaliitos herättää tunteita. Ida-Maria Skytte esittää järjestyskysymyksen: Onko paikalla vartijoita, tai tarvitseeko niitä olla? Olen kuullut buuauksia. Valtuutettujen pitää pystyä tekemään työnsä rauhassa. Järjestyskysymys työrauhasta sai aplodit.
 20:08  Vielä ainakin kymmenen puheenvuoroa jäljellä.
 19:55  Valtuutetut ovat istuneet jo lähes kolme tuntia. Pieni liikehdintä kertoo, että jaloittelutauko olisi tarpeen. Puheenjohtaja Carola Lithén kertoi kuitenkin Yle Pohjanmaalle ennen kokousta, että kokous yritetään pitää ilman taukoja. Puheenvuorot puolesta ja vastaan jatkuvat.
 19:44  Valtuutetut käyttävät puheenvuorojaan kuntaliitoksesta.
 19:39  Monica Siren-Aura: tulevaisuus tarvitsee liitoksen ja myös yritykset toivovat liitosta. Ikäpyramidimme ei näytä hyvältä, kuka maksaa hyvinvoinnista. Yhdesssä olemme tehokkaampia.
 Siren-Auran puheenvuoron jälkeen tehtiin esitys kuntaliitossopimuksen hyväksymisestä Martin Ahlskogin toimesta. Anita Sundman kannatti Ahlskogin esitystä.
 19:30 Ja valtuutettujen Puheenvuorot jatkuvat.
 Merja Siirilä / Yle
 19:28  Äänin 24-19 asiankäsittely jatkuu. Keskustelu jatkuu nyt yhdistysmisssopimuksen hylkäämisestä.
 19:26  Puheenvuorot on nyt pidetty ja siirrytään äänestämään.
 19:13  Vääntö laintulkinnasta jatkuu.
 19:09  Hallituksen puheenjohtaja Lars Gästgivars: on selvää, ettei sopimus ole valmis, kun hallitus äänesti sen jatkamisesta. Palautus on ainoa oikea tie.
 19:08  Rurik Ahlberg: jos lähdetään neuvottelemaan uudesta sopimuksesta, kaikki on aloitettava uudestaan.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 19:05  Puheenjohtaja Lithén vetää yhteen: pienempiä muutoksia sopimukseen voi tehdä. Kuntaliiton mukaan vain yksi sopimus voidaan käsitellä, ei voida palauttaa avoimena.
 19:04  Trygg-Kaipiaisen esitys saa kannatusta. Puheenjohtaja Lithén pyytää jatkossa puheenvuoroja, jotka koskevat kahta esillä olevaa vaihtoehtoa: asian palauttamista tai liitossospimuksen hylkäämistä.
 19:02  Liitosta vastustavissa puheenvuoroissa kritisoidaan yhdistymisssopimusta.
 18:54  Valtuutetut pitävät omia puheenvuorojaan liitosasiasta. Puheenvuoroja pyydetään aktiivisesti.
 18:46 Lutherin esitys saa kannatusta.
 Jane Trygg-Kaipiainen Merja Siirilä / Yle
 18:44 Jane Trygg-Kaipiainen : mielestäni yhdistymissopimus on hyvä, sitä voi vielä vähän tarkistaa. Esitän, että asia palautetaan hallitukselle jatkokäsittelyä varten.
 18:41 Michael Luther esittää, että kuntaliitossopimus hylätään ja että asia on loppuun käsitelty. Esitys saa aplodit yleisöltä.
 Michael Luther Merja Siirilä / Yle
 18:37  Kaikki ryhmäpuheenvuorot on nyt kuultu. Yksittäiset edustajat pyytävät vielä puheenvuoroja.
 18:35 Micael Westerholm : Uskomme yhteiseen tulevaisuuteen Vaasan kanssa. Haluamme turvata ikääntyneille hyvät palvelut.
 18:34  Ryhmäpuheenvuorot jatkuvat.  Thomas Koskinen : Valitsemme kilpailun keskenämme ja eri seutujen kanssa. Ajoimme ojaan. Miten tästä jatkamme yhdessä, eikä "meinä"" ja "teinä". Hyvä, että kuulimme kansaa ja nyt tiedämme mitä he haluavat.
 18:31 Kim Eriksson:  Olemme hylkäämässä sopimusta. Työ ei ole ollut turhaa. Luottamus meihin poliitikkoihin on kärsinyt. SDP valtuutetut haluaisivat kuulla asiallisen keskustelun tänään. Päätökenteon jälkeenkin on tehtävä yhteistyötä.
 18:23 ** Kari Hietamäki:**Vaasan seudun elinvoimaisuudelle liitos on välttämätön. Seinäjoen elinvoimaisuus on kehittynyt. Ihmisiä on peloteltu muun muassa ruotsin kielen häviämisellä, maiden pakkolunastamisilla.
 Kari Hietamäki (Mustasaaren suomenkielisten kunnallisjärjestö) Merja Siirilä / Yle
 18:22  Ingo esitteli kolme vaihtoehtoa: Liitossopimus voidaan hylätä, hyväksyä tai siirtää jatkovalmisteluun. Hän korosti, että RKP:ssa kaikki saavat äänestää oman mielensä mukaan.
 18:19  Christoffer Ingo: Liitossopimuksesssa oli tahtoa myös kehittää Mustasaarta, kiitos siitä Vaasalle. Meitä on tuotu negatiivisesti esille julkisuudessa. RKP tuomitsi painostuksen eilen yksimielisesti.
 18:17  Nyt käsitellään kokoukseen tuotua liitossopimus-asiaa. Ensimmäisen puheenvuoron käyttää asian kokoukseen tuonut Christoffer Ingo.
 18:16  Pykälä 30 neuvoa-antavasta kansanäänestyksestä merkitään tiedoksi.
 18:13  Lithén sanoo, että ei ole "meitä" ja "teitä", vaan tämä päätös tehdään yhdessä. Lithén toivoo, ettei käytettäisi loukkaavia puheenvuoroja eri ryhmiä kohtaan.
 18:10 Karina Björninen  suivaantuu puheenjohtaja Lithénille. Björnisen mielestä Lithén ottaa kantaa MSK:n edustajien tulkintoihin kansanäänestyksestä.
 18:09  Kenneth Nedergård: kaikki äänet ovat yhtä arvokkaita, riippumatta siitä, missä kylässä olet peräisin tai kuinka vanha olet. Puheenvuoro saa kokousta seuraavilta aplodit.
 18:03  Samuel Broman: Mustasaaressa pitää ottaa tulevaisuudessa työtapa kansanäänestyksestä. Itse tulen kannattamaan näiden käyttämistä jatkossa.
 17:58  Lithèn muistuttaa valtuutettuja, että puheenvuorot pidettäisiin lyhyinä ja pysyttäisiin asiassa. Hän ennustaa kokouksesta pitkäkestoista.
 Puheenjohtaja Carola Lithén saa jaella aktiivisesti puheenvuoroja.  Merja Siirilä / Yle
 17:53 Martin Ahlskog : enemmistä Sepänkylästä halusi liittyä Vaasaan.
 17:51  Luther: kansanäänestystä on kunnioitettava. Yli 60 prosenttia nuorimmista, jotka äänestivät, halusivat sanoa mielipiteensä myös.
 17:42  Seuraavaksi käsitellään neuvoa-antavaa kansanäänestystä, jossa mustasaarelaiset äänestivät liitosta vastaan. Äänestysprosentti oli 76,4. Kunnanjohtaja Ahlberg esittelee tuloksen ja korostaa korkeaa äänestysprosenttia.
 17:40  Lithèn kertoo, että asia otetaan esityslistalle äänin 24-19.
 17:38  Nyt äänestetään.
 17:38 Kenneth Nedergård : Valmistellusta sopimuksesta on päätettävä tänään. Sitten voimme päättää aloitammeko uuden valmisteluun.
 17:36  Kohta äänestetään siitä, käsitelläänkö kokoukseen tuotu pykälä tänään.
 17:35  Valtuuston puheenjohtaja Carola Lithén: kuntarakennelain mukaan neuvottelua ei voi aloittaa uudelleen.
 17.34 Samuel Broman : kuntarakennelakia on toki noudatettava, mutta nyt on kyse prosessin uudelleen aloittamisesta. Liitossopimuksen käsitteleminen kiireellisenä voi nyt mahdollisesti rikkoa lakia. Minusta se on väärin, eikä sitä tule käsitellä nyt. Voimme neuvotella uuden sopimuksen.
 17:33  Valtuustosalin ulkopuolella kokousta seurataan jännittyneinä.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 17:32  Tulkinta laista jatkuu. Luther: neuvo tässä asiassa on tullut suurimmalta juridiselta taholta (Kuntaliitto).
 17:27  Kunnanhallituksen puheenjohtaja  Lars Gästgivars : Hiljattain saavutettu pieni enemmistö (liitosvastaiset valtuustossa) haluaa käyttää tilaisuutta hyväksi. Laintulkinnat ovat väitteitä, ei faktoja. Valtuusto voi myös tehdä laittomia päätöksiä, jos on enemmistö.
 17:22 Kunnanjohtaja  Rurik Ahlberg : Kuntaliitto on kertonut tänään meille, että asiaa voi pitää kiireellisenä. Ratkaisevaa on, että sopimus on kuulutettu ja sen aikataulun mukaan liitoksen tulisi toteutua 2020. Asia on käsiteltävä huhtikuun aikana. Kuulutuksen jälkeen liitossopimuksen valmistelua ei voi jatkaa.
 17:20  Lukuisat valtuutetut haluavat käyttää puheenvuoron asian tiimoilta.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 17:16  Tulkinnat laista vaihtelevat. Ensimmäisten puheenvuorojen perusteella vaikuttaa, että kuntaliitosta kannattavat haluaisivat lykätä sopimuksen käsittelyä ja liitosta vastustavat haluavat käsitellä liitossopimusta tänään.
 17:13  Valtuutetut käyttävät puheenvuoroja siitä, miten voidaan toimia tänään lainsäädännön mukaan.
 17:07  Mustasaaren suomenkielinen järjestö esittää, että kokouksessa edettäisiin esityslistan mukaan ja vastustaa täten Ingon esitystä.
 RKP:n valtuustoryhmän puheenjohtaja Christoffer Ingo Merja Siirilä / Yle
 17:04  RKP:n valtuustoryhmän puheenjohtaja  Christoffer Ingo  esittää kokouksen esityslistaan muutosta. RKP:n ryhmä esittää, että valtuusto ottaa kuntaliitoksen käsittelyyn tänään.
 17:03  Kokouksessa paikalla on 43 valtuutettua.
 17:02  Puheenjohtaja  Carola Lithén  avaa kokoukseen.
 16:58  Kokoussali on täyttynyt valtuutetuista ja median edustajista. Aulaan on perustettu erillinen katsomo, jossa kokousta voi seurata videoyhteyden kautta.
 16:51  Valtuutetut saapuvat hiljalleen kokoussaliin. Tunnelma on jännittynyt.
 16:48 Paikalle oli kertynyt jo neljän aikaan kymmeniä mielenosoittajia, jotka muodostivat kujan keltaisine liiveineen. Harva valtuutettu uskaltautui kävelemään kujan läpi. Mielenosoittajat ovat kuitenkin rauhallisia ja paistavat makkaraa.
 Merja Siirilä / Yle
 16:45  Tervetuloa seuraamaan hetki hetkeltä -artikkelin päivitystä.
 HETKI HETKELTÄ -SEURANTA ALKAA TÄSTÄ KLO 16:45.
 Yle näyttää suorana ja seuraa hetki hetkeltä dramaattiseksi ennustettua Mustasaaren valtuuston kokousta. Panoksena on nyt pitkään vireillä ollut kuntaliitos Vaasan kanssa. Pohjanmaan pääkaupunkia Vaasaa ympäröivä Suomen suurin RKP-enemmistöinen Mustasaaren kunta on tähän saakka varjellut sinnikkäästi itsenäisyyttään.
 Esityslistalla on vain neuvoa-antavan kansanäänestyksen tulos, koska kunnanhallitus halusi palauttaa liitosesityksen valmisteluun. Syynä tähän oli melko murskaava äänestystulos: 61,3 % kuntalaisista vastustaa kuntaliitosta, äänestysprosentti nousi 76,4 prosenttiin.
 Liitosesitys aiotaan kuitenkin käsitellä valtuustossa, ja mitä vain voi tapahtua: se saatetaan hylätä, hyväksyä tai palauttaa valmisteluun.
 Kuntaliitoksia tehtiin 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä paljon, mutta sote- ja maakuntauudistusten valmistelun vuoksi niitä ei ole käytännössä lainkaan vireillä - Vaasaa ja Mustasaarta lukuun ottamatta.

Mustasaari jatkaa itsenäisenä  – Yle seurasi kokousta hetki hetkeltä


Summary: Saastuminen on jokavuotinen ilmiö, mutta tänä vuonna se on ollut erityisen voimakas.

Thaimaan viranomaiset jakavat hengityssuojaimia Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestön Aseanin kokoukseen saapuville ministereille ja keskuspankkien johtajille.
 Kokous järjestetään Chiang Rain kaupungissa Pohjois-Thaimaassa. Kaupungin ilma on erittäin saastunut, koska vuoristolaaksossa sijaitsevaan kaupunkiin leviää savua ympäröiviltä vuorilta.
 Pohjois-Thaimaan maaseudulla on tavanomaista, että asukkaat kulottavat metsien aluskasvillisuutta etsiäkseen sieniä ja muuta kerättävää.
 Kulottaminen ei ole laillista, ja siksi se tehdäänkin usein öiseen aikaan, jotta polttajat voisivat helpommin päästä pakoon poliiseja. Öiset palot valaisevat taivaan.
 Maanviljelijät kulottavat myös maissipeltojaan voidakseen istuttaa uudet siemenet.
 Kulotuksesta johtuva savusumu on tänä vuonna poikkeuksellisen paksua, koska sateet ovat jääneet vähiin. Savu tuntuu yli 500 kilometrin päässä pääkaupunki Bangkokissa.
 Myös Pohjois-Thaimassa sijaitseva, turistien suosima Chiang Main kaupunki on noussut yhdeksi maailman saastuneimmista kaupungeista. Kaikkein haitallisimpien, 2,5 mikrometrin suuruisten pienhiukkasten määrä on noussut jopa 700 mikrogrammaan kuutiometrissä.
 Thaimaassa virallinen suositus on, ettei pitoisuus ylitä 50 mikrogrammaa. Suomen suositus on vielä puolta tiukempi.
 Thaimaan pääministeri  Prayuth Chan-ocha  vieraili tänään tiistaina Chiang Raissa tutustumassa saastetilanteeseen. Hän määräsi paikallisviranomaiset tehostamaan toimia kulotusta vastaan. Hän myös totesi, ettei savusumu estä Aseanin kokousta.
 Pääministerin mukaan seudun asukkaille on jaettu lähes kaksi miljoonaa hengityssuojainta.

Ilma saastunut Thaimaassa – Suuren ministerikokouksen osanottajille jaetaan hengityssuojaimia


Summary: Seinäjoki valikoitui tehtävään kymmenen kirjaston joukosta. Taustalla on huoli lukutaidon rapistumisesta.

Seinäjoen kirjasto on saanut lasten- ja nuorten lukemista ja lukutaitoa edistävän erityistehtävän. Opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämä valtakunnallinen erityistehtävä alkaa ensi vuoden alusta ja Seinäjoen kaupunginkirjasto saa sitä varten erillistä valtionavustusta enintään 200 000 euroa.
 Seinäjoki valikoitui tehtävään kymmenen kirjaston joukosta. Seinäjoella on jo pitkään tehty työtä lasten ja nuorten lukemisen eteen.
 – Strateginen kehittäminen, pitkäjänteisyys ja veturina toimiminen erilaisissa hankkeissa lukemisen edistämiseksi on nostanut meidät esiin hakijajoukosta, Seinäjoen kirjastotoimenjohtaja  Mervi Heikkilä  uskoo.
 Erityistehtävää hoitava kirjasto huolehtii lasten ja nuorten lukemista edistävien kirjastopalvelujen kehittämisestä koko Suomessa.
 Lisäksi Seinäjoen kaupunginkirjasto huolehtii kirjastopalvelujen kehittämisen valtakunnallisesta koordinoimisesta ja toimijaverkoston luomisesta.
 Täysin uusi tehtävä
 Lasten ja nuorten lukutaidon heikkenemisestä on oltu huolissaan jo pitempään. Silloinen opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  asetti vuonna 2017 kansallisen lukutaitofoorumin vastaamaan lukutaidon ja lukuinnon heikkenemiseen.
 Foorumin tehtävänä oli laatia suuntaviivat lasten ja nuorten lukutaidon ja lukemisharrastuksen kehittämiselle.
 – Seinäjoen kirjaston valikoituminen tähän uudentyyppiseen tehtävään on lukutaitofoorumin linjauksen mukainen. Tehtävä on suunnattu erittäin tärkeälle asiakasryhmälle, eli lapsille ja nuorille. Valtion panostus tähän tehtävään on tärkeää, sanoo opetus- ja kulttuuriministeriön kulttuuriasiainneuvos  Leena Aaltonen .

Seinäjoen kirjasto sai erityistehtävän edistää Suomen lasten ja nuorten lukemista


Summary: Liiton mukaan hätätyöilmoitukset moninkertaistuivat ja vain harva ilmoitus täytti vaadittavat kriteerit.

Sähköliitto on tehnyt poliisille tutkintapyynnön 20 yrityksestä, joiden se epäilee rikkoneen energia-, ict- ja verkostoalalle julistettua ylityökieltoa viime vuonna.
 Liitto epäilee, että yritykset tekivät perusteettomia hätätyöilmoituksia, jotta pystyivät teettämään työntekijöillä ylimääräistä työtä ja kiertämään ylityökieltoa.
 Ylityökielto oli voimassa helmikuun alusta maaliskuun 21. päivään viime vuonna. Liiton mukaan sähkönjakeluverkoston korjaustöitä tekevät yritykset tekivät tuona aikana yli 200 hätätyöilmoitusta aluehallintovirastoille.
 Liiton selvityksen mukaan normaalitilanteessa virastot saavat hätätyöilmoituksia murto-osan tästä määrästä. Lisäksi vain harva ilmoituksista täytti työaikalain hätätyötä koskevat kriteerit, liitto sanoo.
 Sähköliitto haluaa poliisin selvittävän, ovatko yritykset syyllistyneet työaikalain määrittelemään työaikarikkomukseen tai rikoslaissa määriteltyyn työsuojelurikokseen.
 Lue myös:
 Sähköliitto syyttää firmojen kiertäneen ylityökieltoa: "Lakia rikotaan viranomaisten silmien alla"

Sähköliitto teki tutkintapyynnön 20 yrityksestä – liitto epäilee firmojen tekaisseen hätätyöilmoituksia kiertääkseen ylityökieltoa


Summary: Yle vaalikoneessa vain perussuomalaisten ehdokkaat vastustivat vihapuheen ottamista rikoslakiin.

Ylen vaalikoneeseen annetut vastaukset ovat selkeitä.
 Puolueiden ehdokkaista selvä enemmistö on samaa mieltä väitteen kanssa: Vihapuhe tulee määritellä ja asettaa rangaistavaksi rikoslaiksi.
 Vain perussuomalaisten ehdokkaat ovat eri mieltä – heistä vain kymmenen prosentin osuus tukee väittämää.
 Yle Uutisgrafiikka
 Poliisiammattikorkeakoulun parikymmentä vuotta jatkuneessa seurannassa nähdään selvästi, että Suomessa vihapuhe nousi uudelle tasolle vuonna 2015 maahanmuuton kasvun myötä.
 Myös kaksi vuotta myöhemmin tehty Turun puukotustapaus nosti heti etniseen taustaan liittyvien rikosilmoitusten määrää.
 Maalittamista oikeussaliin
 Mutta vihapuhe näyttää laajentuvan. Sen uhriksi voi joutua esimerkiksi oikeussalissa "maalittamisen" kautta.
 Maalittamisella tarkoitetaan sitä, että esimerkiksi sosiaalisessa mediassa yllytetään muita ihmisiä jonkin tietyn, nimetyn henkilön jahtaamiseen.
 – Maalittamisen kohteeksi joutuu usein toimen perusteella. Siihen saattaa joutua poliiseja, tuomareita, syyttäjiä, toimittajia..., listaa poliisiammattikorkeakoulun tutkija  Jenita Rauta .
 Poliisiammattikorkeakoulun tutkija Jenita Rauta sanoo, että vihapuhe tulee maalittamisen kautta myös oikeussaleihin.  Jani Aarnio / Yle
 Maalittamisella voidaan yllyttää uhkailuun tai monenlaiseen häirintään. Se voi kohdistua myös varsinaisen kohteen perheeseen.
 – Syyttäjiä ja tuomareita uhkaillaan niin, että tekisivät erilaisia päätöksiä varsinkin viharikostapauksissa. Se on mennyt selkeästi siihen, että erilaisia solvauksia ja jopa hyökkäyksiä tapahtuu oikeussaleissa, Rauta kuvailee.
 Vihapuhe liikkuu laillisuuden rajalla
 Poliisiammattikorkeakoulussa on tutkittu viharikoksia parikymmentä vuotta.
 Raudan loppuvuonna ilmestyneen  raportin mukaan  vihapuhe on vähentynyt huippuvuosistaan, mutta on silti korkeammalla tasolla kuin vuosikausiin.
 Niin kuin rikostilastoissa aina, kyse on myös siitä, kuinka paljon rikokset tulevat poliisin tietoon.
 – Olen keskustellut myös niiden viharikosten uhrien kanssa, jotka eivät ole ilmoittaneet niistä poliisille. He sanovat, että vihapuhe on lisääntynyt ja jokapäiväistynyt. Sitä tapahtuu niin paljon, että he eivät enää tee siitä rikosilmoitusta.
 Viharikosraportin tiedot perustuvat vuoden 2017 tilanteeseen. Viime vuoden tiedoista on vasta ennakkoarvio, mutta Raudan näppituntuma on se, että tilanne on pysynyt jokseenkin ennallaan.
 – Vihapuheen kirjoittajat ovat oppineet menemään lain rajalla. He sanovat asian niin, että ei mennä rangaistusrajan yli. Puhe ei ole välttämättä raaempaa, vaan käytetään kiertoilmaisuja vaikka tarkoitus on sama.
 Joskus kyse voi olla esimerkiksi vain uhkaavaksi tarkoitetusta läsnäolosta tai kuvaamisesta.
 Voiko vihapuheen määritellä lakikirjaan?
 Vaalikonevastausten perusteella vihapuheen määrittelyä toivotaan hyvin yleisesti, mutta miten se voidaan määritellä?
 Usein vihapuhetta puolustetaan sananvapaudella. Mutta asian voi nähdä toisinkin päin.
 Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) muistuttaa viharikosraportin esipuheessa, että vihapuhe luo pelkoa ja rajoittaa siten keskustelua.
 – Kehitys johtaa helposti turvattomuuden tunteen lisääntymiseen yhteiskunnassa sekä siihen, etteivät yksilöt ja yhteisöt uskalla käyttää perustuslain turvaamaa sananvapauttaan, koska pelkäävät joutuvansa vihapuheen tai vihakampanjoiden kohteeksi, Mykkänen kirjoittaa.
 Sananvapauden turvaaminen ja vihapuheen määrittely eivät ole helppoja tehtäviä. Jos lain kirjoittamiseen päädytään, sen muotoilussa on haasteensa.
 – Aivan varmasti rajanvetotapauksia tulee ilmi, Rauta lupaa.
 Työryhmä muotoilee jo ehdotusta
 Vihapuheen määritteleminen on vaikea tehtävä, mutta viime vuoden lopulla  asetettu työryhmä  on jo tarttunut tehtävään. Tehtävänä on "laatia ehdotuksia rikoslailla rangaistavan vihapuheen ja lailla kielletyn häirinnän tehokkaammaksi kitkemiseksi".
 Työryhmä on saanut jatkoaikaa työlleen yhä suuremmaksi kasvavan maalittamisilmiön takia.
 Arvovaltaisen työryhmän puheenjohtaja on arkkipiispa emeritus  Kari Mäkinen  ja jäseninä muun muassa valtionsyyttäjä  Leena Metsäpelto , rikoskomisario  Pekka Hätönen  ja Julkisen sanan neuvoston puheenjohtaja  Elina Grundström .

Nyt "maalitetaan" tuomareita ja syyttäjiä – Vaaliehdokkaat haluavat vihapuheen rikoslakiin, mutta kaikille linjan kiristäminen ei sovi


Summary: Erityisesti paavin tuore kannanotto keskittyi nuoriin jäseniin, jotka ovat vieraantuneet katolisesta kirkosta sen jatkuvien skandaalien vuoksi.

Paavi  Franciscusin  mukaan katolisen kirkon on myönnettävä se, että kirkon historiaan on kuulunut keskeisesti miesten ylivalta sekä lapsiin ja naisiin kohdistunut seksuaalinen hyväksikäyttö.
 Vaikka paavi puhui naisten oikeuksien kunnioittamisesta sekä sukupuolten tasa-arvosta, hän tähdensi, ettei kirkko voi ”yhtyä kaikkeen, mitä jotkut feministiryhmät ehdottavat”.
 Tällä hänen arvellaan viittaavan joidenkin naisryhmien toiveisiin siitä, että naispappeus hyväksyttäisiin katolilaisessa kirkossa. Kirkko on tyrmännyt toiveet perustellen tätä sillä, että Jeesus valitsi opetuslapsikseen vain miehiä.
 Paavin kannanotto julkaistiin  50-sivuisessa apostolisessa kehotuksessa  (L'esortazione apostolica).
 Keskustelu sukupuolten välisestä tasa-arvosta Vatikaanissa leimahti viime viikolla, kun katolisen kirkon virallisen sanomalehden L'Osservatore Romanon naisille suunnatun kuukausiliitteen  naistoimitus ilmoitti eroavansa tehtävästään.
 Syyksi lehden päätoimittaja  Lucetta Scaraffia  kertoi sen, että sanomalehden miehistä koostuva johto yritti viedä sen työltä pohjaa.
 Donne Chiesa Mondo oli  julkaissut viime aikoina lukuisia juttuja , jotka ovat paljastaneet kirkon sisällä tapahtuvaa, muun muassa nunniin kohdistuvaa hyväksikäyttöä.
 Franciscus nuorille: Auttakaa kirkkoa mustana hetkenä
 Paavi ei käsitellyt tuoreessa kannanotossaan naisten vaatimuksia saada äänestysoikeus tulevissa kirkolliskokouksissa.
 Hän totesi, että lukuisat nuoret ovat valittaneet johtavien naisroolimallien puuttumisesta kirkossa, mutta ei esittänyt tähän minkäänlaista ratkaisumallia- tai ehdotusta.
 Erityisesti paavin tuore kannanotto keskittyi nuoriin jäseniin, jotka ovat ryhtyneet vierastamaan katolilaista kirkkoa sen viime vuosina läpikäymien skandaalien vuoksi.
 Paavin mukaan nuoria ei voiteta takaisin, mikäli kirkko on jatkuvasti puolustusasemissa eikä suostu kuuntelemaan tai antamaan tilaa kysymyksille.
 Paavi kuvaili kirkon seksuaalista hyväksikäyttöä koskevia skandaaleja tragediaksi, mutta vetosi nuoriin, jotta nämä ”auttaisivat kirkkoa sen mustana hetkenä.”
 Aiheesta lisää:
 Kaikki naistoimittajat erosivat Vatikaanin naisille suunnatun lehden toimituksesta – "Työltämme yritetään viedä pohja, valta on miehillä"
 "Väheksyntää, työtä ilman palkkaa, potkut jos sairastut" – Vatikaanin virallinen lehti arvostelee kovin sanoin nunnien kohtelua katolisessa kirkossa

Sukupuolten tasa-arvoa käsitellyt paavi: Kirkko ei voi yhtyä kaikkeen, mitä feministiryhmät ehdottavat


Summary: Kärkölän kunnanhallitus valittiin uudelleen kesken kauden pormestarimalliin siirtymisen vuoksi. Hallinto-oikeus pitää keikausta laittomana.

Tästä on kyse Hämeenlinnan hallinto-oikeus totesi, että Kärkölän siirtyminen pormestarimalliin on toteutettu lainvastaisesti. Valtuutetun tekemässä valituksessa katsottiin, ettei kunnanhallitusta voinut erottaa, koska eronpyyntö ei ollut yksimielinen. Kunta pohtii nyt, valittaako se hallinto-oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
 Kärkölän siirtyminen pormestarimalliin on toteutettu lainvastaisesti, toteaa Hämeenlinnan hallinto-oikeus. Hallinto-oikeus on kumonnut Kärkölän kunnanvaltuuston päätöksen, jolla se myönsi eron kunnanhallitukselle joulukuussa 2017.
 Kunnanhallitus nimettiin uudelleen, koska kuntalain mukaan pormestari valitaan ensin ja muut kunnanhallituksen jäsenet vasta sen jälkeen.
 Kunta pohtii nyt, valittaako se hallinto-oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Tapauksen ratkominen voisi hyödyttää tulevaisuudessa myös muita.
 – Todennäköisesti monet oikeusoppineet haluavat, että valitamme (hallinto-oikeuden) päätöksestä, sanoo Kärkölän pormestari  Markku Koskinen .
 Kuntaliitosta vahvistetaan, että kyse on ennakkotapauksesta. Pormestarimalliin siirtyminen kesken valtuustokauden on harvinaista.
 – Tämä on mielenkiintoinen tapaus. Hallinto-oikeuden päätös on tulkinnanvarainen ja kyse on lain tulkinnasta, toteaa johtava lakimies  Juha Myllymäki  Kuntaliitosta.
 Itsehallinnon rajat koetuksella?
 Koskisen ja Kärkölän kansliapäällikkö  Jouni Niemisen  mukaan kuntaa oli nimenomaan neuvottu valitsemaan kunnanhallitus uudelleen. Kunnanhallitus jatkoi samalla kokoonpanolla lukuun ottamatta sitä, että kunnanhallituksen puheenjohtaja Koskisesta tuli pormestari.
 Nieminen näkee, että hallinto-oikeuden perusteet olivat ohuet, ja sillä ehkä tunnustellaan kunnallisen itsehallinnon rajoja.
 – Käytännössä Kärkölän kunnanvaltuusto on tehnyt itsenäisen päätöksen kuntalakia noudattaen, ja niiltä osin on varmaan syytä mennä ylempiin oikeusasteisiin arvioimaan, onko kuntalakia noudatettu, kansliapäällikkö jatkaa.
 Kunta aikoo kääntyä pulmatilanteessaan myös Kuntaliiton puoleen.
 Kunnanvaltuuston päätöksestä valitti hallinto-oikeuteen Kärkölän valtuutettu  Matti Mäntylä  (ps.). Perusteena oli, että kunnanvaltuusto oli ylittänyt toimivaltansa ja toiminut lainvastaisesti. Valituksessa katsottiin, ettei kunnanhallitusta voinut erottaa, koska eronpyyntö ei ollut yksimielinen.
 Juristit tilannetta pähkäilemään
 Kuntaliiton lakimiehen mukaan Kärkölän toiminnassa ei ole selkeästi moitittavaa ja lakia on noudatettu parhaan tietämyksen mukaan.
 – Valtuusto oli päättänyt pormestarimalliin siirtymisestä. Mutta osa hallituksen jäsenistä ei halunnut erota pormestarimalliin siirryttäessä. Siinä on kyse luottamushenkilöiden erottamattomuudesta. Hallinto-oikeuden päätöksen perusteella jää epäselväksi, miten kunnan olisi pitänyt toimia, huomauttaa Juha Myllymäki.
 Pormestari Markku Koskisen mukaan Kärkölän johtamisessa ei tapahtu hallinto-oikeuden päätöksen vuoksi käytännössä mitään muutosta. Kumottavana olisi yksi virheellinen päätös. Korkeimpaan hallinto-oikeuteen valittaminen tehtäisiin lähinnä siksi, että kunnan hallinnon muutosmahdollisuudet haluttaisiin selkiyttää laajemminkin.
 – Mutta koska olen vain insinöörin planttu enkä juristi, jätän sen muiden analysoitavaksi, pormestari Koskinen toteaa.
 Kuntaliiton lakimies toteaa, ettei hallinto-oikeuden päätös ei kyseenalaista kunnanhallituksen toimintaa tai päätöksiä pormestarimalliin siirtymisen jälkeen. Jos kunta ei valita päätöksestä, vaan tyytyy siihen, on edessä paljon selvitettävää.
 – Silloin joudutaan miettimään, mitkä päätökset koko valintaprosessissa ovat voimassa, Myllymäki pohtii.

Pikkukunta siirtyi pormestarimalliin kesken valtuustokauden – kunnanhallituksen erottamispäätöksestä tulossa ennakkotapaus


Summary: Viikonlopun aikana tehdyt tekniset päivitykset tv:n julkaisujärjestelmässä pudottivat Yle Areenasta kymmeniä, torstaista lähtien julkaistuja ohjelmia pois katsottavien listalta.

Kaikki katsottavien listalta teknisen vian takia pudonneet ohjelmat näkyvät jälleen Yle Areenassa. Viimeisetkin ohjelmat palautettiin palveluun tänään tiistaina. Suurin osa ohjelmista saatiin palautettua jo maanantaina.
 Tekninen vika pudotti viikonloppuna Yle Areenasta kymmeniä, torstaista lähtien julkaistuja ohjelmia pois katsottavien listalta.
 Vian takia muun muassa perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  torstainen vaalitentti hävisi katselusta sunnuntaina. Tentti saatiin palautettua palveluun jo muutaman tunnin kuluttua.
 Lisäksi viikonlopun suosikkiohjelmista esimerkiksi Vera Stanhopen, Avaran luonnon, Flinkkilä&Tastulan sekä Oktonauttien viikonloppuna esitetyt jaksot eivät sunnuntai-iltana olleet enää katsottavissa.
 Yle Areenan palvelukehitystiimin palvelupäällikkö  Kari Haakana  kertoo, että ongelmat alkoivat kun tv:n julkaisujärjestelmää päivitettiin koko viikonlopun ajan. Julkaisujärjestelmän ja Areenan viestiliikenne oli koko sen ajan kiinni.
 Viestiliikenne avattiin uudelleen sunnuntaina kello 17.30. Haakanan mukaan pian huomattiin, että viestiliikenne ei toimi oikein. Sen jälkeen havaittiin, että merkittävä osa Areenan ohjelmista, jotka oli julkaistu torstain ja sunnuntain välisenä aikana, olivat poistuneet julkaisusta.
 – Tv:n julkaisujärjestelmässä oli tehty sellaisia muutoksia, että aiemmin julkaisun päättymisajan kertova kenttä olikin nyt ohjelman live-esityksen päättymisaika.
 Käytännössä tämä tarkoitti Haakanan mukaan sitä, että esimerkiksi ohjelma, joka esitettiin TV2:ssa lauantaina kello 15 ja joka loppui kello 15.30 ja jonka piti olla Areenassa katsottavissa 80 vuotta ja 9 kuukautta, olikin katseltavissa vain lauantaihin kello 15.30:een asti.
 Haakana kertoo, että ohjelmien palauttaminen vaati useampien ihmisten työn sunnuntaina ja maanantaina.
 – Se oli iso logistinen operaatio, koska palautettavia ohjelmia oli paljon. Lisäksi tähän liittyi myös muita tv:n julkaisujärjestelmän päivitykseen liittyneitä töitä, joita Areenassa jouduttiin tekemään.
 Haakana on kirjoittanut Yle Areenan viikonlopun julkaisuongelmista myös  blogissaan .
 Lue myös:
 Kaikki tähänastiset vaalitentit nyt näkyvissä Areenassa – Osa ohjelmista palautuu maanantaina

Kaikki katsottavien listalta pudonneet ohjelmat näkyvät jälleen Yle Areenassa


Summary: Muun muassa kanan ikä, asuinolot ja ravinto vaikuttavat siihen, millainen kananmuna lautasellesi päätyy.

Kananmuna on ehkä yksi ristiriitaisimmista ruoka-aineista. Toiset hehkuttavat ravinnerikasta tuotetta, ja toiset karttavat sitä korkean rasvapitoisuuden vuoksi. Muun muassa munien  vaikutuksista kolesteroliarvoihin  on ollut eriävää tietoa.
 Kananmunassa on kuitenkin  tutkitusti  (Itä-Suomen yliopisto) runsaasti yhdisteitä, jotka vaikuttavat suotuisasti elimistön toimintoihin. Itä-Suomen yliopiston uuden tutkimuksen mukaan yksi kananmuna päivässä vähentää riskiä sairastua tyypin 2. diabetekseen.
 Yksi muna päivässä vähentää riskiä sairastua tyypin 2. diabetekseen. Kari Kosonen / Yle
 Kananmunia syödään kaikkialla maailmassa ja se on hyvä  ravinnonlähde kaikenikäisille ihmisille  (Munax). Miten tuttu ruoka-aine kananmuna lopulta on? Keräsimme kahdeksan faktaa kananmunista.
 1. Muna ei kestä matkustamista
 Maailman luonnon säätiön WWF:n maaliskuun lopulla julkaisema  ruokasuositus  pudottaisi suomalaisten kananmunan syönnin lähes kolmannekseen. Tämä ei kuitenkaan huolestuta kananmunan tuottajia. Esimerkiksi Kuhmon Konapin kanalassa ruokasuositusta enemmän mietityttää väen väheneminen maakunnassa.
 – Siitä ei paljon puhuta, mutta tämä on suuri uhkakuva meille sekä monelle muulle kainuulaiselle yrittäjälle, sanoo yrittäjä  Sami Väisänen.
 Sami Väisänen on pyörittänyt kanalaa jo 20 vuotta.  Mimmi Nietula / Yle
 Väisäsen mukaan kananmunat pitäisi saada myytyä lähialueelle, koska kuljetus ei tee munille hyvää. Pitkän matkan aikana munan rakenne voi muuttua.
 – Rekkakyydissä muna tärisee 12 tuntia. Sen jälkeen se ei ole enää sama tuote kuin ennen matkaa, sanoo Väisänen.
 Vaikka kokonaisia kananmunia on vaikea kuljettaa, niin kananmunavalmisteita, kuten nestemäistä  valkuaista viedään  jo Aasiaan asti.
 2. Liian pitkä keittoaika tekee kananmunasta surumunan
 Keltuaisen ympärille muodostuu tumma värikerros, kun munia keitetään pitkään. Surumuna on syömäkelpoinen, mutta joidenkin mielestä epämiellyttävä.
 Värimuutos syntyy, kun kananmunan valkuaisen rikkiyhdisteet reagoivat keltuaisen sisältämän raudan kanssa. Syntyy rautasulfideja, jotka tekevät keltuaisen ympärille vihertävän värin.
 – Munan nopealla jäähdyttämisellä voidaan hidastaa renkaan syntymistä, kertoo Laitilassa toimivan Munaxin markkinointi- ja viestintäjohtaja  Lisa Savola .
 3. Keltuaisen väri muuttuu ruokavalion mukaan
 Keltuaisen väri ei kerro  kananmunan terveellisyydestä  (MTV), vaan väri muodostuu siitä mitä kana syö. Luomu- ja ulkokananmunissa keltuainen on tummankeltainen, koska kanat saavat ravinnokseen tuoretta ruohoa ja ulkoilevat paljon. Kasvipigmentit värjäävät keltuaisen oranssiksi, kun taas maissista tai vehnästä koostuva ruokavalio pitää munan keltuaisen vaaleampana.
 Kanan syömä ruoho värjää keltuaisen ruskeammaksi. Tero Kyllönen / Yle
 4. Kananmuna on vitamiinipommi
 Kananmunia suositellaan raskaana oleville naisille, koska ne sisältävät koliinia, joka  vaikuttaa sikiön aivojen kehitykseen  (Munax). Kananmuna ei sisällä C-vitamiinia, mutta runsaasti muita hivenaineita ja vitamiineja.
 – Yhdestä kananmunasta saa jopa kuudesosan päivän D-vitamiinin tarpeesta, kertoo Munaxin Lisa Savola.
 5. Tehokana voi munia jopa 4 000 munaa
 Keskimäärin kana munii vuodessa 250–270 munaa, mutta erityistapauksissa kana voi munia jopa 300 kappaletta vuodessa. Tuotantokanalassa linnun elinikä on paljon lyhyempi kuin vapaasti eläessä.
 – Kana voi elää rippikouluikään saakka, mutta nykytuotannossa kanoja pidetään noin kaksi vuotta, kertoo Savola.
 Tuotantokanan keskiverto munamäärä eliniän aikana on siis 500–600 munaa.  Vapaasti elävä  tehokas kana voi 15 vuoden aikana munia jopa 4 000 munaa, jos munimistahti on noin 270 munaa vuodessa.
 Kuhmolaisessa kanalassa viime vuosina pääsiäinen ei ole lisännyt kananmunien kysyntää, mutta nyt tilanne näyttää valoisammalta. Kauppoihin suunnatut kananmunakuormat ovat kasvaneet. Mimmi Nietula / Yle
 6. Munia on neljä eri kokoa
 Munien koko vaihtelee samalla tavalla kuin ihmisten vaatteiden koko, ja merkinnätkin ovat tuttuja. Pienin on S ja suurin XL.
 – Nuori kana munii pieniä munia ja siitä se koko kasvaa. Kananmunan kokoa pystyy hieman säätelemään ruokinnalla, kertoo kuhmolaisen kanalan yrittäjä Sami Väisänen.
 Aina munien kokoon ei kuitenkaan voi vaikuttaa. Esimerkiksi Konapin Kanalassa vaikuttaa siltä, että pääsiäisen aikana isoista munista voi olla puutetta, syytä tähän Väisänen ei osaa sanoa.
 – Tuotannosta tulee pienempiä M-kokoluokan munia, joten pitää syödä niitä vähän enemmän, naurahtaa Väisänen.
 Kananmunan koko vaikuttaa annoskoon lisäksi kuoren paksuuteen. Kananmunissa on aina yhtä paljon kuorta, joten pienemmissä munissa kuori tuntuu paksummalta.
 Vanhemmat kanat munivat isompia munia. Mimmi Nietula / Yle
 7. Valkoinen vai ruskea muna?
 Syy kananmunien värierolle on yksinkertainen: valkoiset munat ovat valkoisten kanojen munimia ja ruskeat kanat munivat ruskeita munia. Väri ei vaikuta munien koostumukseen.
 Ruskean  kananmunan kuori  on kuitenkin hieman paksumpi kuin valkoisen. Ruskeissa munissa on myös aavistuksen verran vähemmän rasvaa ja ne kasvavat kokoa nopeammin kuin valkoiset.
 Valkoiset ja ruskeat kananmunat ovat samanhintaisia. Ne myydään kuitenkin erikseen, koska kananmunan  tuottajilla on yleensä saman värisiä kanoja  (Iltalehti).
 8. Kananmunan numero kertoo paljon
 Kananmunan kuoressa olevan  numerosarjan  ensimmäinen numero kertoo kuluttajalle, millaisen kanan munasta on kysymys. Jokaisessa EU:ssa tuotetussa kananmunassa pitää olla leima, josta selviää munan alkuperä.
 Kananmunia tuotetaan neljällä eri tavalla. Kun numero on 0, kyseessä on luomumuna. Ulkokananmunan numero on 1, lattiamunan numero on 2 ja virikehäkkimunan numero on 3.
 Suomessa kananmunia tuotetaan yhä useammin lattiakanaloissa virikehäkkikanaloiden sijaan. Myös kuluttajat suosivat vapaan kanan munia.
 Paistettu, keitetty vai kokkelia? Miten sinä syöt kananmunasi? Kerro meille! Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.
 Lisää aiheesta:
 MTK ihmettelee WWF:n ruokasuositusten vähäisiä kananmunia: ”Kananmunahan on ihan mahtava muna”
 Kymmenen erikoista faktaa munista

Mikä on tehokana, ja miksi keltuaisen väri vaihtelee? Listasimme kahdeksan faktaa kananmunista


Summary: Verso Foodin uuden ruokatehtaan avajaisia on vietetty Kauhavalla.

Verso Foodin uudella Härkis-tehtaalla Kauhavalla käynnistyy tuotanto muutaman viikon kuluttua kesän kynnyksellä.
 Tuotantolaitos perustuu uudenlaiseen ruuan jalostamisen malliin, jonka avulla pyritään vientimarkkinoille. Tehtaassa ei tehdä härkäpavusta valmista ruokaa vaan helposti maasta toiseen kuljetettavia raaka-ainepohjia. Niistä vientimaissa voidaan valmistaa paikalliseen makuun ja markkinoille sopivaa ruokaa.
 – Jos Suomesta lähdetään viemään kauas ruokatuotteita, yleensä vaaditaan kylmä- tai pakasteketju. Meidän raaka-ainekomponenttimme menevät paikan päälle huonelämpötilassa. Se on merkittävä ekologinen etu ja myös kustannusetu, toteaa Verso Foodin toimitusjohtaja  Tomi Järvenpää .
 Uudella tehtaalla ei tarvita ollenkaan esimerkiksi pakkaamoa, sillä raaka-aineet mahtuvat pieneen tilaan pusseihin ja säilyvät niissä pitkään.
 Verso Foodin sopimusvalmistaja Domretor jatkaa edelleen Härkis-tuotteiden valmistusta uuden tehtaan naapuritontilla. Tuotepakkaaja Samuel Kovanen työskentelee Domretorin pakkaamossa. Päivi Rautanen / Yle
 Uuden omistajan toivotaan vauhdittavan vientiä
 Tehdaskiinteistön omistaa Kauhavan kaupunki, joka on sijoittanut siihen reilut kuusi miljoonaa euroa.
 Norjalainen säätiöpohjainen  Kavli-konserni osti kuukausi sitten Verso Foodin  koko osakekannan. Yrityksen siirtymisestä ulkomaiseen omistukseen ei kaupungilla ollut tietoa silloin kun investointipäätöksiä tehtiin.
 Kaupunginjohtaja  Markku Lumiota  omistajanvaihdos ei huoleta. Se on hänen mielestään hyvä asia.
 – Se tuli nyt helmikuussa yllätyksenä, mutta mielestäni se vahvistaa Härkiksen läsnäoloa Kauhavalla ja tuo leveämmät hartiat myös tätä kiinteistöä ja koko tämän toiminnan kehittämistä ajatellen, toteaa Lumio.
 Toimitusjohtaja Tomi Järvenpää vakuuttaa, että uudesta omistajasta on suuri hyöty. Muun muassa Kavlin jakeluosaaminen tulee vauhdittamaan Verso Foodin tuotteiden vientiä.
 – Kavlin myötä pääsemme aivan uudella voimalla Ruotsiin, Norjaan ja UK-markkinalle.
 Järvenpään mukaan uusia vientimaita etsitään nyt läheltä ja kaukaa. Jo tammikuussa yritys kertoi, että Suomessa valmistetut Härkis-tuotteet tulevat kevään aikana myyntiin Japanissa 400 kaupassa.
 Uuden Härkis-tehtaan avajaisia vietettiin Kauhavalla tiistaina. Kun tehtaalla tuotanto pyörii täydellä teholla, se työllistää parikymmentä henkeä.
 – Uusia työntekijöitä tullaan palkkaamaan, sanoo Järvenpää.
 Komponenttiliiketoiminnan lisäksi Verso Foodin sopimuskumppani Domretor jatkaa Kauhavalla uuden ruokatehtaan viereisellä tontilla valmiiden Härkis-tuotteiden valmistusta.
 Verso Foodin tuotteiden raaka-aine, härkäpapu, kasvaa pääasiassa eteläpohjalaisilla pelloilla. Nelli Kniivilä / Yle

Uudessa Härkis-tehtaassa ei tehdä valmista ruokaa vaan raaka-ainekomponentteja – tavoitteena on suomalaisen härkäpavun maailmanvalloitus


Summary: Mielenosoittajien mukaan nykyinen korruptoitunut poliittinen järjestelmä tekee mahdottomaksi merkittävät uudistukset maassa.

Algerian presidentti  Abdelaziz Bouteflika  on jättänyt eronpyyntönsä. Presidentti ilmoitti asiasta sen jälkeen, kun asevoimien komentaja, kenraali  Ahmed Gaïd Salah  ilmoitti illalla, että Bouteflika tulisi julistaa kykenemättömäksi virkaansa.
 Bouteflika, 82, ilmoitti jo eilen jättävänsä tehtävänsä ennen presidenttikautensa loppua. Päätös ei kuitenkaan saanut mielenosoituksia laantumaan maassa.
 – Bouteflikan päätös ei muuta mitään, totesi lakimies ja aktivisti  Mustapha Bouchachi  uutistoimisto Reutersille samaan aikaan, kun sadat nuoret valtasivat jälleen kadut tiistaina pääkaupungissa Algerissa.
 Proteistoijat ovat suhtautuneet epäillen myös asevoimien komentajaan. Heidän mielestään ylipäällikkö pyrkii pitämään nykyisen eliitin vallassa.
 Ennen kaikkea mielenosoittajat vaativat koko Algerian poliiittisen järjestelmän korvaamista. Monet katsovat, että nykyinen korruptoitunut järjestelmä tekee mahdottomaksi merkittävät uudistukset maassa.
 Presidentin ja valtaapitävän elititin eroa on vaadittu jo pitkään eri puolilla maata järjestetyissä mielenosoituksissa. Protestoijien mukaan valtaapitävät ovat vieraantuneet täysin tavallisten kansalaisten arjesta.
 Aiheesta lisää:
 Algerian sairaalloinen presidentti eroaa ennen kautensa loppua

Algerian presidentti jätti eronpyyntönsä – Protestoijat haluavat muuttaa maan koko poliittisen järjestelmän


Summary: Gault-asteroidin hajoaminen alkoi noin 100 miljoonaa vuotta sitten, kun se kävi liian lähellä Aurinkoa.

Marsin ja Jupiterin välillä sijaitsevalla asteroidivyöhykkeellä on meneillään kuolinkamppailu, jota seurataan teleskoopeilla ympäri maailman.
 Yksi asteroidivyöhykkeen noin 800 000 avaruuskivestä on nimeltään Gault. Se on vielä läpimitaltaan nelisen kilometriä, mutta tulevaisuudessa enää pölypilvi.
 Gault on viime aikoina käyttäytynyt omituisesti: Se pyörii niin nopeasti, että siitä sinkoutuu materiaa ympäriinsä. Sille on myös kehittynyt kaksi pyrstöä, jotka sojottavat hieman eri suuntiin. Tieteilijöiden johtopäätös on, että Gault on hajoamassa kappaleiksi,  kertoo Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa.  Gaultista kirjoittaa myös  LiveScience.com.
 Tällaiset pyrstöt eivät ole tyypillisiä asteroideille, jotka koostuvat yleensä kivestä. Pyrstön tai hännän kehittävät yleensä jäästä koostuvat komeetat, joista höyrystyy vettä. Gaultin kaltaisia "aktiivisia asteroideja" tunnetaan runsaat puolisenkymmentä. Omaksi ryhmäkseen ne määriteltiin vasta viime vuosikymmenellä.
 Asteroideja paljon tutkinut akatemiatutkija  Mikael Granvik  kertoo, että niiden aktiivisuudelle voi olla monia eri syitä.
 Asteroideja ei Granvikin mukaan tunneta vieläkään tavattoman hyvin. Voi olla, että kaikki asteroidit murenevat, mutta sitä ei vielä ole kyetty havaitsemaan. Myös asteroidien ja komeettojen ero on osoittautunut häilyväksi. Virallisestikin ne eroavat toisistaan vain siten, että teleskoopissa komeetat näyttävät utuisilta, Granvik hymähtää.
 Gault käväisi liian lähellä Aurinkoa
 Gault havaittiin ensimmäisen kerran vuonna 1988. Sen jälkeen sitä on seurattu säännöllisesti, mutta asteroidin omituinen pyörähtely ja tuoreet pyrstöt olivat merkkejä hajoamisen käynnistymisestä.
 Nasa ja Euroopan eteläinen observatorio ESO ovat mitanneet pidemmän pyrstön pituudeksi peräti 800 000 kilometriä. Lyhyempi pyrstö ulottuu noin 200 000 kilometrin päähän asteroidista.
 Pyrstöt paljastavat asteroidin hallitsemattoman pyörimisen. Gaultin on arvioitu tekevän täyden kierroksen aina kahden tunnin välein.
 Nasan mukaan Gaultin ongelmien taustalla saattaa olla, että se eksyi nuoruudessaan liian lähelle Aurinkoa. Aurinko lämmittää asteroideja, mutta se saa ne myös säteilemään infrapunasäteilyä. Tuolloin ne myös menettävät hieman liikevoimaansa. Ajan mittaan tämä vauhdittaa pyörimisliikettä.
 Tutkijoiden mukaan pyörimisliike alkoi saada lisävauhtia noin 100 miljoonaa vuotta sitten. Noista ajoista lähtien pyöriminen on kiihtynyt noin sekunnilla 10 000 vuoden välein. Nyt Gault lähestyy hetkeä, jolloin se menettää otteensa siitä irronneisiin kappaleisiin ja lakkaa olemasta asteroidi.
 Nasa uskoo pölystä muodostuneiden pyrstöjen syntyneen Gaultilla sattuneiden maanvyöryjen tuloksena. Nämä vyöryt ovat saattaneet kestää tunneista päiviin, ja niitä saattaa olla tulossa lisää.
 Pitkittynyt kuolinkamppailu
 Akatemiatutkija Granvikin mukaan nykytutkimus on osoittanut, että asteroidit ovat tähtitaivaan mittakaavassa jopa poikkeuksellisen eläviä kohteita. Niissä tapahtuu monenlaisia muutoksia.
 Gaultin tapaus on kuitenkin herättänyt eniten kiinnostusta juuri aktiivisia asteroideja tutkivien keskuudessa. Tosin täyttä varmuutta ei ole siitäkään, mikä Gaultin aktiivisuuden aiheuttaa.
 Asteroideihin perehtynyt akatemiatutkija Mikael Granvik Yle
 Sitä ei tiedetä, milloin Gault hajoaa, mutta tieteilijät toivovat, että teleskoopit sattuvat tuolloin seuraamaan Gaultia, koska tapahtuma on varsin harvinainen – asteroidien hajoamisia sattuu vain noin kerran vuodessa.
 Kovin dramaattisia muutoksia ei kannata odotella aivan pian. Onko siis kuolinkamppailusta puhuminen liiottelua?
 – Gaultin kuoleminen ei ole kuukausien eikä vuosien juttu, pikemminkin vuosituhansien ellei satojen tuhansien vuosien asia. Tietyllä tavalla kyse on pitkittyneestä kuolinkamppailusta, mutta Gault tuskin katoaa meidän elinaikanamme.
 – Ehkei edes ihmiskunnan elinaikana, Granvik lisää.

Tieteilijät seuraavat asteroidivyöhykkeellä käynnistynyttä kuolinkamppailua – asteroidi kävi liian lähellä Aurinkoa ja nyt se on kuolemassa


Summary: SPR :n avustustyöntekijät ovat mukana pystyttämässä koleranhoitokeskusta Nhamatandan kaupungissa.

Koleraepidemian riski kasvaa Mosambikissa hirmumyrsky Idain tuhoalueella. Vahvistettujen koleratapausten määrä on noussut jo yli 1 400.
 Sairastuneita on kuitenkin todennäköisesti enemmän, sillä rajuista ripulioireista kärsiviä oli tiistaina Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan rekisteröity 2 700.
 WHO aloittaa lähipäivinä 900 000 kolerarokotteen jakamisen.
 SPR on pystyttämässä koleranhoitokeskusta Nhamatandassa reilun sadan kilometrin päässä Beiran kaupungista, joka kärsi pahimpia tuhoja hirmumyrskyssä.
 Koleraan sairastuneiden hoitoon tarkoitettu keskus nousee aluesairaalan pihalle, kertoo SPR:n kenttäsairaalan ylihoitaja  Virpi Teinilä  Nhamatandasta.
 – Olemme laittamassa vauhdilla koleranhoitokeskusta pystyyn. Kolera on nopeasti leviävä tauti, jos ei sitä hoideta turvallisesti, niin se voi levitä räjähdysmäisesti.
 SPR on mukana pystyttämässä kolerahoitokeskusta Nhamatandassa.  Luc Alary / Kanadan Punainen Risti
 Hoitokeskuksia on WHO:n mukaan toiminnassa seitsemän. Rokotekampanja keskittyy Nhamatandan, Beiran, Buzin ja Dondon alueille.
 Avun tarpeessa arvioidaan olevan ainakin 1,8 miljoonaa ihmistä. Tulvavesi on yhä monin paikoin korkealla ja osa teistä on poikki. Puhtaasta vedestä ja ruoasta on pulaa.
 – Kaikki ihmiset, joilla on puutetta puhtaasta vedestä eikä pääsyä hoidon piiriin, ovat todella vaarassa, sanoo Virpi Teinilä.
 Hirmumyrsky aiheutti suuria tuhoja Mosambikissa, Zimbabwessa ja Malawissa kaksi viikkoa sitten - tiedossa oleva uhrien määrä on yli 900.
 Suomen ulkoministeriö kertoi tiistaina, että Suomi on tukenut katastrofin uhreja noin 500 000 eurolla. Tuesta 200 000 on osoitettu SPR:n kenttäsairaalalle.

Koleratapaukset yleistyneet huolestuttavasti hirmumyrskyn tuhoalueilla Mosambikissa – "Vaarana räjähdysmäinen leviäminen", arvioi SPR:n avustustyöntekijä


Summary: Asiantuntijat eivät rasittaisi lehmän selkää aikuisen painolla ainakaan kovin pitkään. Keveät kaverukset Senja Meriläinen ja Irina Ala-Kopsala kokevat eläimen nauttivan ratsastamisesta.

Aurinko alkaa jo laskea, kun 13-vuotiaat kaverukset  Senja Meriläinen  ja  Irina Ala-Kopsala  päättävät lähteä ratsastamaan. Tytöt eivät kuitenkaan suuntaa hevostallille vaan maitotilalle: ratsuna on mustavalkoinen Omena-hieho.
 – Parasta lehmällä ratsastamisessa on se, että sitä saa tehdä parhaan kaverin kanssa ja se semmoinen vauhdin hurma, Senja Meriläinen naurahtaa – ehkä vähän pilke silmäkulmassaan.
 Irina Ala-Kopsala auttaa ystävänsä Omenan selkään. Lehmä ei ole moksiskaan, vaan pysyttelee rauhallisena paikoillaan vain päätään hieman pyöritellen.
 Ratsastaja kopauttaa kevyesti jaloillaan Omenan kylkeen ja maiskauttaa menon merkiksi. Vauhdista ei ole tällä kertaa tietoakaan. Pellonlaidalla taitaa olla liian lumista ja liukasta, sillä sorkat lipsuvat kuin korkeilla korkkareilla konsanaan.
 – Talvella, kun on paljon jäätä, ei yleensä hirveästi ratsastella. Se voi olla jopa vaarallista, Meriläinen huomauttaa.
 Talveen mahtuu kuitenkin myös hyviä lehmäratsastuskelejä.
 Irina Ala-Kopsala ja Senja Meriläinen eivät yleensä istu Omenan selässä yhtä aikaa, mutta kapusivat kyytiin kuvan ottamisen ajaksi.
 Koulutus alkoi luottamuksen etsimisellä
 Toholammilla asuva Irina Ala-Kopsala on jo konkari lehmäratsastuksessa. Hän päätti kokeilla ratsastamista kotitilansa lehmällä, kun ei saanut omaa hevosta. Ensin hän perehtyi aiheeseen muun muassa nettivideoiden avulla.
 Nyt hän on kouluttanut kahdeksan lehmäratsua ja houkutellut ystävänsäkin lajin pariin.
 Lehmät ovatkin usein juuri lasten suosiossa, kuten  sotkamolaisella maitotilalla kokoontuva lehmäjengi  osoittaa. Lehmiä on opetettu jopa  hyppäämään esteitä .
 Kokkolan Ullavassa asuva Senja Meriläinen löysi kesyn Omenan naapurustostaan enonsa maitotilalta. Lehmä oli jo entuudestaan tuttu, sillä tyttö oli taluttanut eläintä, kun se oli vielä pieni.
 Koulutus alkoi maltilla: ensin lehmä vietiin pienempään tarhaan ja laitettiin kiinni.
 – Sitten rupesin hankkimaan sen luottamusta. Ensimmäiseen kahteen viikkoon en edes yrittänyt mennä Omenan selkään. Sitten, kun Irina tuli meille, me molemmat mentiin sen selkään. Se sujui ihan hyvin, ja sitten uskallettiin mennä tuohon uloskin.
 Senja Meriläinen on ratsastanut Omenalla nyt puolisen vuotta, ei kuitenkaan kovin aktiivisesti. Lenkkien pituus vaihtelee 500 metristä neljään kilometriin, sillä lehmän kuntoa pitää vielä kasvattaa.
 Tytöt eivät hypi lehmien kanssa esteitä tai temppuile muutenkaan. Myöskään kilpailuihin tai näyttelyihin he eivät ole niitä viemässä.
 Lehmäratsastuksen vaikutuksia ei ole tutkittu
 Lehmäratsastus ei ole ihan joka tytön ja pojan laji, eikä siitä ole odotettavissa isoa harrastusta hevosurheilun tapaan. Lehmän fysiikkaan perehtyneet asiantuntijat ovat sitä mieltä, ettei lehmä sovellu ratsastukseen.
 Eläinfysioterapiaan erikoistunut filosofian tohtori  Heli Hyytiäinen  Yliopistollisesta Eläinsairaalasta sanoo, että ratsastuksen vaikutusta lehmän tuki- ja liikuntaelimistöön ei ole tutkittu. Siksi on erittäin vaikea arvioida, kärsiikö lehmä ratsastuksesta tai voiko ongelmia ilmetä vasta pitkän ajan kuluessa.
 – Tietenkin asiaan vaikuttavat lehmän ja ratsastajan koko, mutta näkisin kyllä, että lehmä ei lähtökohtaisesti ole ratsu. Sen ranka on hevosen rankaan nähden paljon liikkuvampi ja lihaksisto varsin erilainen. Lehmän painonkantokyky on mahdollisesti merkittävästikin hevosta heikompi, Hyytiäinen arvioi.
 Hän näkee ongelmana myös sen, että lehmälle ei ole kehitetty satuloita. Hevosen satula ei käy lehmälle.
 – Satula suojaa hevosenkin selkää monelta ratsastajan aiheuttamalta tekijältä, kuten esimerkiksi pistepaineelta. Ilman satulaa ratsastaminen voi olla riskaabelia hevosenkin selän hyvinvoinnin kannalta, saati sitten lehmän.
 Varsinkaan esteitä Hyytiäinen ei laittaisi lehmää hyppäämään – ei siitäkään huolimatta, että vapaudessa lehmä loikkii hyvin ojien ja kaatuneiden puiden yli.
 Eläinen hyvinvointikeskuksen johtava asiantuntija  Satu Raussi  on Hyytiäisen kanssa samoilla linjoilla. Hän ei usko, että lehmän selkä pidemmän päälle kestää varsinkaan aikuisen painoa.
 – Lehmä on erittäin oppimiskykyinen eli siitä ratsuksi opettaminen ei varmasti jää kiinni. Epäilen kuitenkin, että ratsastus voi olla haitaksi lehmän fyysiselle hyvinvoinnille. Lisäksi lehmä on laumaeläin ja mieluiten kulkee oman lehmäryhmänsä mukana.
 Tytöille on tärkeää, että lehmä voi hyvin myös ratsuna. Päivi Seeskorpi / Yle
 Tottelevaisuus toisenlaista kuin hevosella
 Senja Meriläinen käy ratsastamassa säännöllisesti islanninhevosella. Hän tietää, että lehmän kanssa moni asia on toisin kuin hevosen kanssa.
 – Hevoset tottelevat ja osaavat paljon paremmin kuin lehmät. Myös laukat onnistuvat paremmin hevosella, kun sillä on satula.
 Tyttöjen lehmillä ei ole satulaa, sillä he eivät halua laittaa lehmälle sellaisia varusteita, joita sille ei ole tarkoitettu. Tytöille on tärkeää, että lehmä voi hyvin ja pysyy terveenä.
 Liekö tottelemattomuutta tai kenties jääräpäisyyttä, mutta tällä ratsastuskerralla Omena halusi mennä omaan tahtiin ratsastajan ohjeista piittaamatta, ja siksi ratsukko menikin pellonlaitaa siksakkia.
 – Sillä on nyt huono päivä. Silloin se lähtee eri suuntaan ja luimistelee, kun menen hakemaan sitä. Kun sillä on hyvä päivä, se tulee kutsusta luokse. Useasti sillä on kyllä hyvä päivä, ja se nauttii ratsastamisesta.

"Parasta lehmällä ratsastamisessa on vauhdin hurma" – lehmä on hyvä oppimaan, mutta kovin yleisesti siitä ei kannata ratsua haaveilla


Summary: Humanitaarisen oleskeluluvan lakkauttamisen myötä Suomessa on ihmisiä, joilla ei ole oleskelulupaa, mutta joilla voi olla voimassa oleva kuntalaisuus.

Viime viikolla  uutisoitiin , että Helsingin Diakonissalaitoksen  mukaan  Suomeen on syntynyt uusi paperittomien ihmisten ryhmä.
 Diakonissalaitos kertoi, että asiaan on vaikuttanut Suomen kiristynyt turvapaikkapolitiikka.
 Suomi lakkautti humanitaarisen oleskeluluvan  vuonna 2016 . Humanitaarista suojelua voitiin myöntää väliaikaisesti, jos turvapaikan tai toissijaisen suojelun edellytykset eivät täyttyneet, mutta hakija ei voinut palata kotimaahansa maan huonon turvallisuustilanteen tai ympäristökatastrofin vuoksi.
 Helsingin Diakonissalaitoksen mukaan muutos tarkoitti yhtäkkistä paperittomuutta isolle joukolle ihmisiä, jotka olivat saattaneet asua Suomessa jo pitkään.
 – Aiemmin he olivat Suomessa laillisesti, mutta nyt he eivät enää olekaan toivottuja, vaikka heidän elämänsä on asettunut Suomeen ja monet ovat töissä ja opiskelevat, Helsingin Diakonissalaitoksen toimialajohtaja  Marja Pentikäinen  kertoi perjantaina  Ylen haastattelussa .
 Helsingin Diakonissalaitos arvioi, että joukossa on kymmeniä, ehkä jopa satoja lapsiperheitä.
 Kuntalaisia ilman oikeutta asua Suomessa
 Diakonissalaitoksen toimialajohtajan Marja Pentikäisen mukaan uusi tilanne on ajanut monet erikoiseen välitilaan: vaikka paperittomalla ei ole oleskelulupaa Suomessa, hänellä voi kuitenkin olla voimassa oleva kuntalaisuus. Eli he voivat olla samaan aikaan esimerkiksi helsinkiläisiä, mutta vailla oikeutta oleskella Suomessa.
 Pentikäisen mukaan tämä herättää kysymyksiä niin paperittomien kuin viranomaistenkin keskuudessa:
 – Miten pitää toimia, mikä laki menee minkä edelle tai minkä ohi. Kaikilla kuntalaisilla on samat velvollisuudet ja oikeudet esimerkiksi kunnan palveluihin.
 Nyt Helsingin Diakonissalaitos vaatii, että humanitaarinen oleskelulupa palautettaisiin ja maassa olevien työlupakäytäntöjä helpotettaisiin.
 – Me olemme monen ihmisen kohdalla pattitilanteessa: heitä ei voi palauttaa lähtömaahan, koska ei ole palautussopimusta, ja he ovat sitten jääneet tänne paperittomina, Marja Pentikäinen kuvaili tilannetta Ylelle.
 Sisäministeri ei palauttaisi humanitaarista oleskelulupaa
 Kysyimme tänään tiistaina toimitusministeristön sisäministeri, kokoomuksen  Kai Mykkäseltä , mitä mieltä hän on Helsingin Diakonissalaitoksen vaatimuksesta.
 Toimitusministeristön sisäministeri Kai Mykkänen, pitäisikö teidän mielestänne humanitaarinen oleskelulupa palauttaa?
 – En lähtisi palauttamaan. Humanitaarisen suojelun oleskelulupa on myönnetty alle kymmenesosalle turvapaikkaa hakeneiden määrästä vuonna 2015 ja sitä edeltävinä vuosina. Se ei ole ollut iso kysymys. Isompi kysymys on se, että kun kielteisen päätöksen saaneita tulee määrällisesti enemmän, koska turvapaikanhakijoita on paljon enemmän kuin aikaisemmin, niin mitä heidän kohdallaan tapahtuu.
 – Meidän täytyy pystyä ohjaamaan oleskeluluvat niille, jotka niitä eniten tarvitsevat. Jos meillä on kovin monenlaisia oleskelulupaluokkia, joista ilman perusteita saa omansa löydettyä, niin se ei kyllä saa suomalaisten hyväksyntää sen turvaamiselle, että me voisimme auttaa vainoa pakenevia.
 Suomessa on nyt paperittomina ihmisiä, joilla on aiemmin ollut humanitaarinen oleskelupa. He ovat paperittomia, mutta heillä säilyy kuitenkin kuntalaisuus. Tämä on aiheuttanut hämmennystä viranomaisten keskuudessa. Millaisia neuvoja annatte kunnille? Miten ihmisten kanssa pitäisi toimia?
 – Välttämätön apu kiireellisessä sairaanhoidossa, siihen meillä on eduskuntakin ottanut selventävän kannan, se täytyy taata kaikille. Mitä tulee kuntalaisuuteen, niin siitä itse asiassa meillä on käynnistynyt lainsäädäntöhanke, jossa nimenomaan perataan läpi tätä ristiriitaa, että ei ole laillista oleskelulupaa, mutta kotikuntalaisuus silti säilyy.
 – Pitäisi päästä sellaiseen tilanteeseen, että myös se kotikuntalaisuus päättyy, jos Suomessa ei laillista oleskeluoikeutta.
 Millaisia välittömiä seurauksia kotikuntalaisuuden päättymisellä olisi?
 – Silloin ei ole oikeutta sellaisiin julkisiin palveluihin, jotka eivät liity siihen kiireelliseen välttämättömään hoitoon tai apuun, mikä pitää ihmistä akuutisti pystyssä. Lähtökohtana on se, että veroilla rahoitettavat hyvinvointipalvelut on tarkoitettu heille, joilla on täällä laillinen oleskeluoikeus.
 Uskotteko, että kuntalaisuuden viemisellä saataisiin paperittomia lähtemään pois Suomesta?
 – Säännöt pitää olla selvät. Jotta Suomi pystyy auttamaan aidosti vainoa pakenevia, niin silloin pitää olla selvä raja sille, ettei ole mahdollista viivyttää lähtöä täältä siinä tilanteessa, että kaikki oikeusperusteet ja eri lupaperusteet on käyty läpi, eikä oleskelulupaan ole syytä. Silloin on selvempää se, mitä palveluita saa ja mitä ei saa.
 Lue myös:
 Suomeen syntymässä uudenlainen paperittomien joukko? Maahanmuuttovirasto vihjaa oleskeluluvasta jumiutuneille  (31.8.2016)
 Maahanmuuttovirasto tiukensi linjaansa: Suomi ei voi olla houkuttelevampi kuin Ruotsi

Diakonissalaitos kertoi, että Suomeen on syntynyt uusi paperittomien ihmisten ryhmä: lapsiperheet – Mitä asiasta sanoo sisäministeri?