Summary: Tuoreen tutkimuksen mukaan kipsaushoidon kestoa voidaan lyhentää huomattavasti, jos nilkkamurtuma ei edellytä leikkausta.

Tästä on kyse Nilkkamurtumien hoidot ovat lyhentymässä tuntuvasti. Suomen 8000 nilkkamurtumasta vuodessa puolet leikataan. Nilkkamurtuma on toiseksi yleisin leikkaushoitoa vaativa murtuma lonkkamurtuman jälkeen.
 Kaatuminen tai liukastuminen aiheuttaa Suomessa tuhansia nilkkamurtumia vuodessa.
 Pelkästään leikkaushoitoa vaativia nilkkamurtumia tilastoidaan vuosittain noin neljä tuhatta. Puolet murtumista voidaan hoitaa nykykäsityksen mukaan leikkaamatta. Kaatumisvammojen kolmen kärjessä ovat myös lonkka- ja rannemurtumat.
 Mikäli nilkkamurtuma ei edellytä leikkausta, voidaan kipsaushoidon kestoa lyhentää merkittävästi, ilmenee Oulun yliopistollisen sairaalan johtamasta tuoreesta tutkimuksesta. Oulun ja Tampereen yliopistosairaaloiden laajaan, 247 potilasta kattaneeseen aineistoon pohjautuva tutkimus on juuri julkaistu lääketieteen alan arvostetussa  BMJ-lehdessä .
 Nilkkamurtuma parannetaan tyypillisesti noin kuusi viikkoa kestävällä kipsaushoidolla. Tuntuvasti lyhyempään hoitoon voidaan päätyä, kun nilkkamurtuma todetaan niin sanotusti vakaaksi, selvittää ortopedi  Tero Kortekangas  Oysista. Kortekangas kertoo, että osassa näistä tapauksista kipsaus voidaan korvata kevyemmällä nilkkatuennalla eli ortoosihoidolla.
 Nilkkamurtuma on riittävän vakaa, kun sen arvioidaan pysyvän paikallaan kipsihoidossa vamman jälkeen, eikä se vaadi leikkausta.
 – Nilkkamurtuman vakavuus arvioidaan nilkkahaarukan ulkokiertovääntökokeella. Tutkimustulosten mukaan lyhyen hoidon jälkeen ei liioin tarvita rutiininomaisia röntgenkuvakontrolleja nilkasta, sillä kaikilla tutkimuspotilailla hoito onnistui, Kortekangas kuvailee.
 Kevyempää hoitoa ehkä laajemminkin
 Tutkimukseen osallistunut, ortopedian ja traumatologian professori  Teppo Järvinen  Helsingin yliopistosta pitää Oulun ja Tampereen aineistoja käänteentekevinä, sillä ne kyseenalaistavat vakiintuneet toimintamallit pitkine kipsaushoitoineen.
 Järvinen korostaa, että lyhyemmät hoidot ovat edullisempia potilaille ja säästävät myös hoitoja tarjoavien resursseja.
 – Saattaa olla, että tulosten jalkauttaminen kentälle vie useita vuosia. Uskoisin, että helpointa perinteisten käytäntöjen muuttaminen on siellä, missä perusterveydenhoidon ja erikoissairaanhoidon päivystykset on keskitetty saman sairaalaan, Järvinen pohtii.
 Oulun yliopistosairaalassa on loppusuoralla samaan aikaan tutkimus, jossa selvitetään, voisiko pelkkä kipsaus korvata leikkaushoidon myös niin sanotuissa epävakaissa nilkan ulkokehräsluun murtumissa.
 Pitkistä kipsausajoista saattaa koitua potilaalle useita sivuvaikutuksia, kuten iho-oireita, laskimoverenkierto-ongelmia, lihasten surkastumista, jalan liikkuvuuden heikentymistä ja jopa luukatoa.

Liukastumiset aiheuttavat tuhansia nilkkamurtumia, ehkä vain puolet vaatisi kuuden viikon kipsaushoidon


Summary: Ydinaseet eivät pelota suomalaisia samalla tavalla kuin 30 vuotta sitten, mutta kysymys ydinaseiden käytöstä kilvoitti sadat kertomaan Ylelle omat epäilynsä.

Kysyimme tiistaina  yleisöltä, uskotteko jonkin valtion käyttävän ydinasetta, ja mikä ydinaseissa pelottaa. Vastauksia tuli yli 300.
 A-studio käsittelee keskiviikkoiltana ydinasevarustelua. Suurvallat varustautuvat jälleen ydinasein, ja vanhat sopimukset raukeavat. Uhkaako uusi varustelukierre?
 Ydinaseiden uhka jakoi kyselyn vastaajat tasaisesti kahtia: puolet vastaajista ei näe todennäköisenä, että jokin valtio tai muu taho käyttäisi ydinasetta.
 Ydinaseen käyttö nähtiin viimeisenä keinona tai oikukkaan maan johtajan ajatuksena. Kysyimme, kuka ydinasetta voisi käyttää.
 "Todennäköisesti jokin pieni valtio, jonka johtoon on päässyt radikaalihallitsija tai sitten suuri ydinasevaltio vahingossa."
 "Pelkään, että ydinaseiden lisääntyminen ydinvarustelua rajoittavan INF-sopimuksen raukeamisen myötä madaltaa kynnystä käyttää niitä ja helpottaa aseiden päätymistä terroristijärjestöjen käsiin."
 Monet uskoivat ydinaseiden pelotevaikutukseen. Pelote nähtiin poliittisesti parempana korttina kuin käytetty ydinase.
 Ulkopoliittisessa instituutissa vierailevana tutkijana työskentelevä  Tapio Juntunen  tutustui lukijoiden vastauksiin ja on samaa mieltä: ydinase on ennen kaikkea pelotease. Juntunen on myös vieraana keskiviikon  A-studiossa  klo 21.05 alkaen.
 – Ydinaseen sotilaallisen käytön kynnys on edelleen hyvin korkea, mutta samalla se on pidettävä riittävän alhaalla, jotta pelote säilyy uskottavana.
 Juntunen näkee epätodennäköisenä, että jokin valtio käyttäisi ydinasetta.
 – Jos käyttäisi, kyseessä olisi todennäköisesti poikkeuksellisen vakava kriisitilanne, joka on otollinen virhetulkinnoille ja inhimillisille vahingoille.
 Ydinasetabua ei haluta rikkoa
 Noin puolet vastaajista piti ydinaseen käytön kynnystä korkeana.
 "Kukaan tässä maailmassa ei halua aloittaa jotain, mitä ei voi peruuttaa."
 "En usko, että yksikään valtio uskaltaa käyttää ydinasetta. Ydinasevaltiot tietävät, että vastaisku olisi katastrofaalinen heille itselleen. Ja kyseinen tempaus aiheuttaisi valtavat taloudelliset ja muun tyyppiset pakotteet kyseistä valtiota kohtaan, ja se varmasti suljettaisiin kansainvälisen yhteisön ulkopuolelle."
 Myös Juntusen mielestä ydinaseiden käyttämättömyys on epävirallinen, kansainvälinen normi. Kuka olisi muka valmis ylittämään kynnyksen?
 – Ydinasetabun ensimmäisenä rikkova valtio voisi joutua Pohjois-Korean tyyliseen paitsioon.
 "Tuskin laajamittaista ydinsotaa nähdään koskaan. Se on liian kallista."
 Jo pelkästään alueellisesti rajallisella ydinaseiden käytöllä olisi Juntusen mielestä mittavia materiaalisia tuhovaikutuksia. Se vaikuttaisi ympäristöön, ihmisiin ja laajemminkin maailmantalouden toimintaan ja sotkisi ruoka- ja tuotantoketjuja.
 Pohjois-Korean uutistoimisto KCNA:n jakama päiväämätön kuva Kim Jong-unista tutkimassa metallikoteloa ydinaseohjelman henkilöstön kanssa nimeämättömässä paikassa. KCNA / AFP
 "On vaikeaa nostaa yhtä valtiota esiin"
 Valtioista, joiden uskotaan käyttävän ydinasetta, nousivat Ylen kyselyssä eniten Pohjois-Korea, Yhdysvallat ja Venäjä. Näiden lisäksi mainittiin muun muassa Iranin ja Israelin välit sekä Kiina "riitelemässä USA:n kanssa maailmantalouden herruudesta".
 Tutkija Juntunen muistuttaa, etteivät yhdenkään valtion tai johtajan piirteet ole ratkaiseva tekijä. On vaikeaa nostaa yhtä todennäköistä valtiota esiin.
 – Venäjällä ja Yhdysvalloilla on historiallinen taakka johtavina ydinasevaltioina. Pohjois-Korean ydinaseohjelman kehittäminen on taas saanut Suomessakin paljon mediahuomiota, arvioi Juntunen esille nousseita valtioita.
 Muista tahoista kyselyssä mainittiin myös terroristijärjestöt.
 "Kaikilla suurilla valtioilla on yhteinen intressi pitää ydinaseet pois rikollisten ja muiden epävakaiden tahojen käsistä."
 Ulkopolitiikan tutkija nostaa esimerkiksi presidentti  Barack Obaman  kauden, kun Yhdysvallat ja Venäjä alkoivat tiivistämään yhteistyötään ydinaseterrorismia estävissä hankkeissa, joita myös Suomi edisti.
 "Nuclear Football" on salkku, jossa on Yhdysvaltain ydinaseiden laukaisukoodit. Michael Reynolds / EPA
 Valtioiden rinnalla terroristijärjestöt
 Kyselyyn vastanneet arvelivat terroristijärjestöjen käyttävän likaista pommia eli räjähdettä, joka räjähtäessään levittää ympäristöön radioaktiivista ainetta.
 "Jos pitäisi veikata, niin terroristien käsiin joutunut ydinase on luultavasti se kaikkein todennäköisin syy, jos ydinasetta jossain joskus käytetään. En vain jaksa pitää sitäkään kovin todennäköisenä. Ehkä riski muuttuu todellisemmaksi joskus vuosikymmenien päästä, kun pienikokoisen ydinaseen tekeminen ei ole enää teknisesti niin vaativa ponnistus teknologian kehittyessä."
 Tapio Juntunen kertoo, että ydinaseiden kehittämiseen liittyvä tietotaito on levinnyt varsin laajalle esimerkiksi  Pakistanin ydinaseohjelmasta vuotaneiden tietojen  vuoksi.
 – Mutta samalla ydinaseiden valmistukseen vaadittavien raaka-aineiden sääntelyssä ja valvonnassa on edistytty, hän toteaa.
 Ydinaseet eivät pelota
 Kysyimme myös, mikä ydinaseissa pelottaa. Muutamat kymmenet vastaajista kertoivat, etteivät pelkää ydinaseita ollenkaan, koska niiden käyttö on hyvin epätodennäköistä.
 Tämä on Tapio Juntusen mukaan linjassa tutkimusten kanssa.
 Historiallisesti ajatellen ihmisten asenteissa on tapahtunut mielenkiintoinen muutos.
 – 1980-luvulla suomalaisten suurimpia pelkoja olivat ydinsota ja ydintalvi. Nyt tilalle ovat tulleet uudet ihmiskuntaa koettelevat globaalit uhkat, kuten ilmaston lämpeneminen ja keinoäly, kommentoi Juntunen.
 Juntunen kuitenkin muistuttaa, ettei ydinaseiden rooli ole missään vaiheessa hävinnyt: vaikka ydinaseita on nykyaikana määrällisesti selvästi vähemmän kuin kylmän sodan kuumimpina vuosina, panostavat ydinasevaltiot jälleen ydinaseidensa laadulliseen kehittämiseen.
 Samalla on huomattava, että ydinasevaltioiden määrä on kylmän sodan jälkeen kasvanut.
 Keskiviikon  A-studiossa  kello 21.05 alkaen ydinasevarustelusta keskustelemassa UPI:n vieraileva tutkija Tapio Juntunen ja strategian pääopettaja Jaakko Jäntti Maanpuolustuskorkeakoulusta. Juontajana Sakari Sirkkanen. #yleastudio
 Lue aiheesta lisää:
 Yle pääsi maailman unohtamalle ydinjätehaudalle: "Yhdysvallat mokasi aivan helvetillisesti"
 USA vaatii Venäjää tuhoamaan kolmen pataljoonan ydinohjukset viikon kuluessa
 Viisari ei värähtänyt – Tuomiopäivän kello on edelleen kahta minuuttia vaille maailmanloppu
 Ennakoiko Maailmanlopun kello ydinaseuhan kärjistymistä – mikä uhkaa maailmanrauhaa? Näin tutkija ja rauhanaktivisti  vastaavat kysymyksiin asevarustelusta ja uhkakuvista.

Lukijat kertoivat, mikä ydinaseissa juuri nyt pelottaa: oikukas hallitsija, vahinkolaukaisu tai kärjistynyt kriisi


Summary: Kaksi vuosikymmentä sitten Yhdysvalloissa ei ollut ainuttakaan tuhkarokkotapausta. Nyt yhä useampi jättää lapsensa rokottamatta.

Luoteis-Yhdysvalloissa Oregonin osavaltiossa uutenavuonna havaittu, Washingtonin osavaltioon levinnyt tuhkarokkoepidemia on voimistunut viime päivinä.
 Epidemia on keskittynyt Clarkin piirikuntaan. Siellä todettiin ensimmäiset tapaukset pari viikkoa sitten, ja Washingtonin kuvernööri julisti osavaltioon kansanterveydellisen hätätilan.
 Uusin luku on 36 eli yli kymmenesosa koko Yhdysvalloissa  viime vuonna rekisteröidystä sairastuneiden määrästä .
 Varmistamattomia tapauksia on yli kymmenen. Myös naapuripiirikunnassa Kingsissä on sairastunut yksi ihminen.
 Vain yksi sairastuneista on aikuinen. Valtaosa on pikkulapsia. Nuorin on yksivuotias. Vain neljä sairastunutta oli rokotettu tuhkarokkoa vastaan.
 Kuvernööri  Jay Inslee  sanoo  lausunnossaan , että tilanne on hyvin vaarallinen ja tauti saattaa levitä nopeasti myös muihin piirikuntiin. Myös terveysviranomaiset arvioivat, että epidemia on vasta aluillaan ja voi kestää kuukausia.
 Virustaudeista tarttuvimpia
 Kun ihminen yskii ilmoille tuhkarokkoviruksen, se voi tarttua ilmasta vielä kahdenkin tunnin päästä. Koska oireiden ilmaantuminen vie viikosta kolmeen, yskijä voi levittää tartuntaa tietämättä vielä omasta sairaudestaan.
 Samasta syystä tauti leviää helposti matkustajien mukana maasta toiseen. Tällä kertaa yhdeksi solmukohdaksi tiedetään kansainvälinen lentokenttä, joka sijaitsee Oregonin puolella Portlandissa. Clarkin piirikunnan Vancouver on Portlandin nukkumalähiö.
 Clarkin piirikunnan viranomaiset  ovat julkaisseet luettelon paikoista, joissa sairastuneet ovat käyneet ennen taudin puhkeamista. Miltei 40 paikan luettelossa on koulujen ja kirkkojen lisäksi muun muassa Ikean myymälä.
 Yhdysvaltain tartuntatautikeskus  CDC  on muistuttanut, että yhdeksän kymmenestä viruksen saaneesta rokottomattomasta ihmisestä sairastuu.
 Nujerrettu tauti on palannut
 Tuhkarokkoa vastaan alettiin Yhdysvalloissa rokottaa vuonna 1963. Sitä ennen tautiin sairastui kolmesta neljään miljoonaan yhdysvaltalaista vuodessa. Heistä 400–500 kuoli. Tuhannet saivat aivotulehduksen, jolla voi olla vakavia jälkiseurauksia.
 Vuonna 2000 viranomaiset ilmoittivat, että tuhkarokko oli täysin nujerrettu Yhdysvalloista, sillä maassa ei ollut todettu yhtään turkarokkotapausta yli vuoteen.
 Rokotuskartalle on kuitenkin sen jälkeen ilmestynyt harmaita alueita, joissa keskimääräistä useampi jättää lapsensa rokottamatta.
 Tämänkertaisen epidemian alkulähde on vielä varmistamatta, mutta viime vuonna ortodoksijuutalaisten yhteisössä New Yorkissa ja New Jerseyssä puhjenneiden kolmen epidemian syyksi osoittautuivat matkailijoiden mukana Israelin ääriortodoksiyhteisöistä tulleet virukset.
 Clarkin piirikunnassa ei ole riittävää laumasuojaa
 Todistus tuhka- ja vihurirokolta ja sikotaudilta suojelevasta MPR-rokotuksesta on Yhdysvalloissa yleensä edellytys lapsen päivähoitopaikalle. Useimmat osavaltiot kuitenkin hyväksyvät uskonnolliset syyt perusteeksi sille, etteivät vanhemmat anna rokottaa lapsiaan.
 18 osavaltiossa kelpaavat myös "henkilökohtaiset ja aatteelliset syyt". Näistä osavaltiosta 12:ssa rokottamattomuus on yleistynyt kymmenen viime vuoden aikana.
 Useimmiten rokotusten vastustaminen johtuu väitteistä, joiden mukaan rokotukset aiheuttavat autismia. Väitteiden tueksi ei ole löydetty tieteellistä näyttöä.
 Tuhkarokon laumasuojaan lasketaan riittävän, että 92 prosenttia lapsista rokotetaan. Laumasuojan ansiosta epidemia ei pääse puhkeamaan, joten rokottamattomatkin ovat turvassa. Clarkin piirikunnassa rokotettujen osuus on 78 prosenttia.

Tuhkarokko leviää rokottamattomien lasten joukossa Luoteis-Yhdysvalloissa – epidemian pelätään kestävän kuukausia


Summary: Britit jaksavat vitsailla sosiaalisessa mediassa umpisolmuun ajautuneesta EU-erosta.

Britannian tiellä eroon Euroopan unionista on runsaasti mutkia. Parlamentti ja pääministeri  Theresa May  haluavat  muuttaa erosopimusta , mihin EU ei suostu.
 Brexit-spektaakkeli on saanut monet britit ja ulkomaalaisetkin vitsailemaan ja lausumaan ärhäköitä kommentteja aiheesta.
 Brittiläis-australialainen näyttelijä  Miriam Margoyles  ei säästellyt sanojaan, kun hän oli maanantaina Australian yleisradioyhtiö ABC:n aamu-tv:n eli News Breakfastin vieraana.
 Margoyles muun muassa sanoi, että brexit on perseestä ja Britannian entinen pääministeri David Cameron pitäisi keittää öljyssä. Cameron hyväksyi kansanäänestyksen siitä, pitäisikö Britannian erota EU:sta.
 Voit katsoa Margoylesin kommentit tämän jutun pääkuvana olevasta videosta.
 Monet ovat veistelleet viestipalvelu Twitterissä huumoria Britannian ja EU:n välisistä brexit-väännöstä ja muuhun teemaan liittyvästä. Kokosimme muutamia huvittavia tviittejä.
 Näyttelijä ja ohjaaja  David Schneider  summaa brexit-neuvottelut: 23. kesäkuuta 2016 – 28. tammikuuta 2019 konservatiivipuolue neuvottelee itsensä kanssa. Olettaa, että EU hyväksyy heidän päätöksensä. 29. tammikuuta 2019 käyttöön tulee uusi taktiikka. Konservatiivipuolue neuvottelee itsensä kanssa. Olettaa, että EU hyväksyy heidän päätöksensä.
 Äärikonservatiivisen Breitbart-uutissivuston Lontoon-toimiston varapäätoimittaja ja Britannian EU-erokampanjan apulaisviestintäpäällikkö  Jack Montgomery  kuittailee toiselle tviittaajalle, että hän ei olisi koskaan äänestänyt brexitin puolesta, jos hän olisi tiennyt, kuinka kaameita vaikeuksia EU-ero aiheuttaa unionissa pysymistä kannattavan ylemmän keskiluokan hiihtolomille Euroopassa. Lopuksi hän pyytää anteeksi Jumalalta.
 Toimittaja ja tv-juontaja  James O'Brien  toteaa, että Britannian hallitukselta meni kaksi ja puoli vuotta erosopimuksesta neuvottelemiseen. Pääministeriltä ja kaikilta kolmelta brexit-ministeriltä kesti kaksi viikkoa päättää äänestää sopimusta vastaan.
 Nimimerkki PK. vertaa muokatun videon avulla Britannian hallitusta komediasarja The Inbetweenersiin (Putoojat). Hän toteaa, että EU:n varmaan pyörittelee päätään.
 Adrian Markey  tviittasi videon, jossa lapsi koputtaa leikkimökin ovea ja saa sen nenilleen. Markey kirjoittaa, että video kuvaa tilannetta, jossa pääministeri May saapuu Brysseliin avaamaan erosopimusneuvottelut uudelleen.
 James Causton  vertaa brexitiä matkustaja-alus Titanicin ja jäävuoren törmäykseen.
 Simon Stansfield  toteaa, että elämme poikkeuksellisia aikoja. Hän kirjoittaa, että emme ole koskaan nähneet valtion tuhoavan itseään näin kivuliaasti ja silti jotenkin säilytämme (hirtehisen) huumorintajun.
 Voit kommentoida brittikeskustelua klo 21 saakka.
 Lue myös:
 Theresa May sai tuen brexit-sopimuksen muuttamiselle, EU tyrmäsi ajatuksen heti – Näin Britannian EU-ero etenee
 Analyysi: Theresa May sai Britannian parlamentissa harvinaisen voiton, joka tuomitsee hänet epätoivoiselle Brysselin-matkalle
 EU torppasi brittiparlamentin avauksen minuuteissa: "Erosopimusta ei avata neuvotteluille"

Brexit-spektaakkeli sai brittien some-sormet syyhyämään – Näyttelijä tv-haastattelussa: "David Cameron pitäisi keittää öljyssä"


Summary: Britannian parlamentti passitti illalla pääministeri Mayn Brysseliin neuvottelemaan. Unioni ei osoita juuri neuvotteluhalukkuutta.

Euroopan komissio torjuu Britannian pääministerin  Theresa Mayn  pyrkimykset avata Britannian erosopimus uusille neuvotteluille.
 Komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin  mukaan parlamentin alahuoneen eilinen äänestystulos ei muuta sitä, että saavutettu sopu on paras ja ainoa mahdollinen sopimus.
 – Tiedämme, että alahuone vastustaa monia asioita: Sopimuksetonta eroa ja backstop-järjestelyä. Mutta emme vieläkään tiedä, mitä alahuone tarkalleen ottaen kannattaa, Juncker sanoi Euroopan parlamentin täysistunnossa keskiviikkona iltapäivällä.
 Parlamentin alahuone hyväksyi eilisiltana esityksen, joka vaatii pääministeri Mayta avaamaan uudelleen neuvottelut erosopimuksesta EU:n kanssa. Eurooppa-neuvosto torjui neuvottelut pian äänestyksen jälkeen.
 EU:n brexit-pääneuvottelijan  Michel Barnier 'n mukaan käsillä oleva tilanne on hyvin vakava. Vaikka parlamentti hyväksyi myös esityksen, joka vastustaa eroa ilman sopimusta, ratkaisu ei suinkaan poista sopimuksettoman eron mahdollisuutta.
 May yrittää saada aikaan muutoksia ns. backstop-järjestelyyn, jonka tarkoitus on välttää rajatarkastusten pystyttäminen Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajalle. Konservatiivipuolueen puhdasoppista brexitiä ajava siipi torjuu järjestelyn, koska se voi jättää koko Britanniaan tulliliittoon EU:n kanssa kunnes sen tilalle löytyy parempi ratkaisu.
 Alahuoneessa hyväksytyn esityksen mukaan backstopin tilalle pitää löytää "vaihtoehtoisia järjestelyjä".
 – Kukaan ei kummallakaan puolella osaa sanoa, millaisia nämä järjestelyt olisivat, Barnier sanoi.
 Komission kaksikko ei kuitenkaan halunnut vielä heittää toivoa sopimuksen suhteen.
 – Uskon, että Britannian kanssa voidaan saada aikaan sopimus. Teemme töitä yötä päivää jotta tämä toteutuu, Juncker sanoi.
 Junckerin ja Barnier'n puheenvuorot eivät tuoneet selvyyttä siihen, koska pääministeri May aikoo tulla Brysseliin käymään neuvotteluita. Hän aikoi puhua keskiviikkoiltana puhelimitse Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Donald Tuskin  kanssa.
 Komissio toisti tarjouksensa avata neuvotteluille Britannian kanssa sovittu poliittinen julistus EU:n ja Britannian tulevista suhteista. Tämä edellyttäisi kuitenkin sitä, että Britannia muuttaisi tavoitettaan irrottautua paitsi EU:sta, myös tulliliitosta ja sisämarkkinoilta.

Juncker tyrmää brittiparlamentin toiveet – Uskoo silti että sopuun vielä päästään


Summary: Myös Attendon sisältä on kielletty antamasta lausuntoja ulkopuolisille. Professorin mukaan sananvapauden rajoittaminen ei ole sopusoinnussa julkisen intressin kanssa.

Ylen haastattelemat työntekijät kertovat Esperi Caren uhkailleen ja hiljentäneen hoitajia, jotka tuovat esiin hoivakodeissa havaitsemiaan epäkohtia.
 Yle on haastatellut kolmea Esperin entistä työntekijää eri puolilta Suomea. He kaikki ovat yrittäneet puhua esimiehelleen tai aluepäällikölle työpaikkansa arjen ongelmista.
 Tämä on johtanut hoitajien mukaan siihen, että heitä on alettu kiusata, yritetty vaientaa, uhattu potkuilla tai heille on annettu keksittyjä varoituksia.
 Yksityisten hoivakotien ongelmat nousivat julkisuuteen viime viikolla, kun sosiaali- ja terveysalan lupavirasto  keskeytti Esperin  Kristiinankaupungissa sijaitsevan hoivakodin toiminnan useiden epäkohtien vuoksi.
 Yle on uutisoinut laajasti  yksityisten   hoivakotien   ongelmista  viime päivinä.
 Ylen tähän juttuun haastattelemista työntekijöistä yksi irtisanoutui lopulta itse, yksi irtisanottiin ja yhden mukaan hänet “savustettiin ulos”. Kaksi heistä on jo löytänyt uuden työpaikan ja yksi hakee töitä.
 Työntekijät ovat helpottuneita, kun ovat päässeet eroon Esperistä.
 Yle on myös saanut haltuunsa Esperin ja Attendon työsopimuksia. Sopimuksissa edellytetään työntekijöiltä tiukkaa vaitiolovelvollisuutta. Yhtiön asioista ei saa puhua mitään ulkopuolisille.
 Lisäksi ainakin Attendossa työntekijöitä painostetaan tälläkin hetkellä hiljaisuuteen. Yle on saanut haltuunsa 29.1. päivätyn asiakirjan, jossa hoivakodin johtaja kieltää työntekijöitään antamasta lausuntoja  kenellekään .
 Lähihoitajien etuliitto SuPerin sopimusneuvottelija  Jukka Parkkola  kertoo, että vastaavanlaisia viestejä on tullut liiton jäseniltä enemmänkin.
 Parkkolan käsitys on, että käskyt kieltäytyä kommentoinnista eivät ole tulleet hoivayksiköiden lähiesimiehiltä, vaan jostain korkeammalta Attendon johdosta.
 Attendosta tätä asiaa ei haluttu kommentoida.
 Esperin työsopimuksessa tulkinnanvarainen kohta
 Esperissä vuonna 2016 työnteon aloittaneen henkilön työsopimukseen on kirjattu kohta otsikolla “vaitiolositoumus”:
 “Sitoudun noudattamaan tämän sopimuksen allekirjoittamisella potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain määräyksiä tietojen salassapitovelvollisuudesta sekä siihen, etten luvattomasti ilmaise sivullisille, mitä Esperissä työskennellessäni olen saanut tietää yhtiön tai jonkun muun taloudellisesta asemasta, liike- tai ammattisalaisuudesta tai jonkun henkilön terveydentilasta taikka henkilökohtaisista oloista. Tämä sitoumus on voimassa työsuhteen päätyttyäkin.”
 Sopimuksessa huomio kiinnittyy kohtaan “henkilökohtaisista oloista”, sanoo työoikeuden professori  Seppo Koskinen  Turun yliopistosta.
 Esperi Caren työsopimus.
 Hänen mukaansa kohta on hieman tulkinnanvarainen. Potilaan henkilökohtaisista asioista ei saa kertoa ulkopuolisille, mutta ongelmista voi puhua yleisellä tasolla.
 – Periaatteessa tuon voi ymmärtää, mutta työnantajan pitäisi kertoa, mitä nämä “olot” tarkoittavat, Koskinen toteaa.
 Professori Attendon sopimuksesta: Suurin piirtein mistään ei saa puhua
 Attendon työsopimuksessa vaitiolo- ja salassapitovelvollisuus kuuluu näin:
 “Työntekijä on velvollinen sekä työsuhteen kestäessä että sen päätyttyä olemaan ilmaisematta kolmannelle osapuolelle mitään salaisia tai luottamuksellisia tietoja, jotka koskevat toimipisteeseen, potilastietoihin, työtehtäviin tai työnantajayhtiöön liittyviä asioita, nämä käsitettynä sanan laajimmassa merkityksessä riippumatta näiden tietojen lähteistä.”
 – Tässä on eroa kuin yöllä ja päivällä verrattuna Esperin sopimukseen, Koskinen aloittaa.
 Koskisen mielestä salassapitovelvollisuus on aivan liian laaja. Siihen sisältyy paljon asioita, jotka eivät ole salassa pidettäviä.
 – Yritetään kertoa, että suurin piirtein mistään ei saa puhua.
 Lain mukaan muun muassa potilastiedot ovat salaisia. Sen sijaan esimerkiksi hoitovirheistä ja työnantajan moitittavasta käytöksestä on oikeus kertoa, Koskinen jatkaa.
 – Hoitohenkilökunnan osalta se on vielä vahva oikeus, koska he hoitavat yhteiskunnallisesti merkittäviä asioita ja heidän sananvapautensa on, sanotaan nyt näin, normaalia työntekijää huomattavasti laajempi.
 Koskisen mukaan työntekijän pitää ensin yrittää puhua ongelmista työyhteisön sisällä, mutta jos se ei onnistu, niin asiat pitää tuoda päivänvaloon muuta kautta.
 Lain mukaan hoitajilla on velvollisuus kertoa havaitsemistaan epäkohdista välittömästi esimiehelle, jonka on ilmoitettava asiasta edelleen kunnan sosiaalihuollon johtoon. Tällaisessa tilanteessa salassapitovelvollisuus ei pidä.
 – (Hoivayhtiöiden) pitäisi ymmärtää, että tässä on julkinen intressi hyvin voimakkaasti mukana. Työntekijöiden sananvapauden rajoittaminen varsinkin Attendon kohdalla ei ole sopusoinnussa julkisen intressin kanssa. Yritys ei ole tavallinen yksityisen sektorin toimija, koska se hoitaa avuttomassa asemassa olevia. Pitää olla läpinäkyvyyttä, Koskinen sanoo.
 Attendon työsopimus.
 Pelokkaat työntekijät eivät uskaltaneet avata suutaan
 Pohjois-Pohjanmaalla Esperin hoivakodissa työskennellyt hoitaja kertoo pelon ilmapiiristä työpaikallaan.
 Hoivakodissa oli julkisuudesta tutut ongelmat. Henkilökuntaa oli liian vähän, mikä johti siihen, että työntekijät pystyivät hädin tuskin huolehtimaan edes perushoivasta.
 Työntekijät pelkäsivät työpaikkansa puolesta eivätkä uskaltaneet avata suutaan.
 – 90 prosenttia hoitajista purnasi ja puhui ongelmista muiden hoitajien kanssa, mutta ei uskaltanut tuoda asioita ilmi, sanoo Ylen haastattelema hoitaja.
 Kun hoitaja yritti saada asioita järjestykseen, Esperi kääntyi häntä vastaan. Hoitajaa kiristettiin irtisanoutumaan pelottelemalla ja kiusaamalla. Hän joutui jäämään pitkäksi aikaa sairauslomalle.
 Asiat etenivät siihen pisteeseen, että hoitaja teki esimiehestään rikosilmoituksen.
 – Minun väitettiin tehneen asioita. Heillä oli keksittyjä päivämääriä. Tilanne oli kuitenkin mennyt niin huonoksi, että olin dokumentoinut tarkasti omia tekemisiäni. Pystyin osoittamaan, että heidän syytöksensä eivät pitäneet paikkaansa.
 Lopulta hoitaja kuitenkin irtisanottiin. Syyksi kirjattiin vakava lääkehoitoon liittyvä virhe – hoitajan mukaan sekin vedettiin hatusta.
 Hoitaja kertoo, että Esperillä on palkitsemisjärjestelmä. Hänen yksikkönsä työntekijöille luvattiin palkanlisä, jos hoivakodista ei vuoden aikana tehdä viranomaisilmoituksia.
 – Ainakaan meiltä hoitajilta ei vuoteen tullut valituksia, mutta mitään bonuksia emme saaneet.
 Esperistä kerrotaan, että tällainen palkitsemisjärjestelmä on olemassa. Yhtiön vt. toimitusjohtaja Heini Pirttijärven mukaan järjestelmän tarkoitus on kannustaa tekemään laadukkaampaa työtä.
 – Silloinhan laatu on korkea, jos ei ole viranomaisvalituksia, Pirttijärvi sanoo.
 Epäkohdista puhuminen johti nopeisiin lähtöpasseihin
 Eteläsuomalaisessa hoivakodissa työskennellyt hoitaja oli puhunut ainakin vuoden ajan viereisessä yksikössä näkemistään ongelmista omalle esimiehelleen.
 Hoitajan mukaan yksikössä työskenteli henkilöitä, joilla ei ollut alalle soveltuvaa koulutusta. Lääkehoitoa toteutti työntekijöitä, joiden lääkehoidon luvat eivät olleet kunnossa.
 Hoitaja päätti lopulta irtisanoutua pari viikkoa sitten. Hän ei halunnut jatkaa työpaikassa, jossa esimiehet eivät puutu kerrottuihin epäkohtiin.
 Irtisanomisen jälkeen hänen oli vielä tarkoitus tehdä joitakin viikkoja töitä. Kun Esperi joutui kohun keskelle, hän yritti vielä kerran tuoda ongelmat päivänvaloon. Tällöin esimies suuttui ja sanoi, ettei asia kuulu hoitajalle.
 – Kysyin aluepäälliköltä, miten tämä on mahdollista, koska uutisissa oli juuri ollut, että näihin puututaan eikä tällaisia hoitajia enää käytetä, hoitaja sanoo.
 Seuraavana päivänä töissä esimies- ja hallintotason ihmisiä tuli hänen luokseen ja ilmoitti hoitajan työntekovelvollisuuden päättyneen.
 Hoitajan piti välittömästi tyhjentää lokerikkonsa, ja hänet saatettiin ulos yhtiön tiloista. Viimeiseksi hoitajalle ilmoitettiin, että hänen on turha enää hakea Esperistä töitä.
 Myöhemmin Esperi kertoi työntekovelvoitteen loppumisen syyksi muun muassa vihamielisen kommunikoinnin esimiehelle.
 – Esperissä pärjää silloin, jos on hiljaa ja nielee kaiken. Jos epäkohtia tuo ilmi, yhtiö osaa hienosti tekosyillä vaientaa työntekijän laittamalla kaiken tämän syyksi.
 Esperin uusi pomo: Täällä on tehty paljon virheitä
 Esperin tuore vt. toimitusjohtaja  Heini Pirttijärvi  myöntää, että yhtiön sisällä on moni asia ollut pielessä.
 –Täällä on tehty paljon virheitä. Se on valitettava tosiasia.
 Keskustelua epäkohdista ei yhtiön sisällä ole käyty kuten pitää. Pirttijärven mukaan asiaan tulee nyt muutos.
 – Meillä on tuore henkilöstöstrategia, jonka puitteissa rakennetaan sitä kulttuuria, että päästään avoimeen keskusteluun henkilöstön kanssa.
 Pirttijärven mukaan Esperin työsopimuksen vaitiolositoumuksessa ei ole epäselvää.
 – Se viittaa asukkaan terveydentilaan tai henkilökohtaisiin oloihin, joista me totta kai ollaan vaitiolovelvollisia.
 Attendon viestintäpäällikkö  Timo Korpela  vastaa Ylen kysymyksiin työntekijöiden painostuksesta sähköpostitse.
 – Jos toiminnassa on ongelmia, jokaisen henkilökunnan jäsenen lakisääteinen oikeus ja velvollisuus on tuoda ne esiin. Vain siten ongelmat voidaan ratkaista ja toimintaa kehittää, Korpela kirjoittaa.
 Korpelan mukaan työsopimuksen vaitiolovelvollisuus ei tarkoita sitä, etteivätkö työntekijät voisi tuoda esiin epäkohtia.
 Korpelan mukaan Tehyn tuoreessa kyselyssä yhdeksän kymmenestä kyselyyn vastanneesta Attendon työntekijästä kertoi, että työnantaja ei ole estänyt puuttumasta henkilöstömitoitukseen tai työvuorosuunnitteluun liittyviin ongelmiin.
 Lue myös :
 Anne Kolehmainen hoiti vanhuksia 10 vuotta ja kertoi tarkastajalle vain iloisia asioita, koska esimiehiä oli tapana totella: "Kaikki oli feikkiä"
 Katso täältä missä hoivakodissa on mitäkin ongelmia – Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan

Ylen haastattelemat työntekijät: Esperi Care uhkailee ja vaientaa hoitajia – epäkohdista puhuva joutuu vaikeuksiin


Summary: Helsingin pormestari Jan Vapaavuori kertoi tutkintapyynnön tekemisestä keskiviikkoiltana.

Helsinki aikoo tehdä tutkintapyynnön yksityisestä Ankkalampi-päiväkotiketjusta, sanoo pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.).
 Hän kertoi asiasta Helsingin kaupunginvaltuuston kokouksessa keskiviikkoiltana.
 Vapaavuoren mielestä asia on niin vakava ja laaja, että tutkintapyyntö on perusteltu.
 Eilen tiistaina kerrottiin, että  useita Ankkalampi-ketjun yksityisiä päiväkoteja on toiminut ilman asianmukaista rakennuslupaa Helsingissä .
 Kaupungin mukaan yksiköissä on hoidettu lapsia jo vuosia ilman asianmukaisia rakennuslupia. Rakennusluvan avulla pystytään varmistamaan tilojen turvallisuus ja sulkemaan pois terveyshaittojen mahdollisuus.
 Nyt tiloissa on kaupungin mukaan havaittu puutteita muun muassa ilmastoinneissa ja varauloskäytävissä.
 Tiistaina kerrottiin, että toistaiseksi yksi päiväkoti on lakkauttamisuhan alla ja muiden päiväkotien tilannetta selvitetään.  Helsingin rakennetun ympäristön valvontayksikön päällikön mukaan sulkemisuhka ei ole poissuljettu muidenkaan päiväkotien kohdalla.
 Helsinki on kertonut laittavansa syyniin  kaikkien yksityisten päiväkotien rakennusluvat  kaupungissa.
 Kaupunki alkoi selvittää Ankkalammen lupa-asioita viime syksynä.
 Aiheesta aiemmin:
 Useita yksityisiä päiväkoteja toiminut ilman asianmukaista rakennuslupaa Helsingissä – listasimme päiväkodit, joilla ei ole rakennuslupaa  (29.1.2019)
 Kaikkien yksityisten päiväkotien rakennusluvat syyniin Helsingissä – taustalla epäily jopa asbestista tai vaarallisista aineista  (29.1.2019)

Yksityiset päiväkodit pyörivät vuosia ilman asianmukaista rakennuslupaa – Helsinki aikoo tehdä tutkintapyynnön kohutusta Ankkalammesta


Summary: Hän kuoli nopeasti edenneeseen sairauteen.

Radio Novan pitkäaikainen juontaja Sari Seppälä on kuollut 50-vuotiaana. Hän kuoli tiistaina nopeasti edenneeseen sairauteen.
 Seppälä aloitti Radio Novassa pian kanavan käynnistymisen jälkeen syksyllä 1997 ja juonsi viime vuodet kanavan päiväohjelmaa.
 Bauer Median toimitusjohtaja Sami Tenkanen luonnehtii Seppälän merkitystä radioalalle merkittäväksi.
 – Menetys on suuri koko suomalaiselle radiolle, ei pelkästään Bauer Medialle tai Radio Novalle, hän toteaa tiedotteessa.

Radiojuontaja Sari Seppälä on kuollut


Summary: Asiantuntijat kehottavat jokaista miettimään ennen sensaatiohakuisen uutislinkin tai päivityksen jakamista somessa.

Tästä on kyse Informaatiovaikuttaminen on julkiseen mielipiteeseen, ihmisten käyttäytymiseen ja päätöksentekoon vaikuttamaan pyrkivää toimintaa levittämällä tietoa – oikeaa tai väärää. Vaalihäirinnällä tai vaalivaikuttamisella tarkoitetaan vaalitulokseen vaikuttamista kyseenalaistamalla vaalijärjestelmää, ehdokkaiden tai puolueiden uskottavuutta.
 Asiantuntijoiden mukaan Suomi ei ole immuuni internetissä leviävälle vaalihäirinnälle ja informaatiovaikuttamiselle. Kotimainen kyberturvallisuus on hyvällä pohjalla, mutta eduskuntavaalien lähestyessä internet-sisältöjä on syytä tarkastella entistä kriittisemmin.
 – Kun tarkastellaan viime vuosina käytyjä vaaleja esimerkiksi Yhdysvalloissa, Ruotsissa, Ranskassa ja Saksassa, niin kyllä niitä on pyritty eri tavoin ulkopuolelta häiritsemään. Olisi kovin riskialtista, jos emme varautuisi siihen, että myös meidän tulevia kevään eduskuntavaalejamme pyrittäisiin häiritsemään, kyberturvallisuuden asiantuntija, Aalto-yliopiston professori  Jarno Limnéll  toteaa.
 Limnéll korostaa, että vaaleista puhuttaessa keskustellaan nimenomaan demokratian kulmakivestä, jonka turvaaminen on keskeinen asia.
 Kyberturvallisuuden asiantuntija, professori Jarno Limnéll. Salli Koivunen / Yle
 Eduskunnan puolustusvaliokunnan puheenjohtaja  Ilkka Kanerva  (kok) on Limnéllin kanssa samalla linjalla.
 – Ei voida millään tavoin sulkea pois sitä vaihtoehtoa, että vaalihäirintää ja informaatiovaikuttamista voi tapahtua myös Suomessa. Olisi sinisilmäistä olettaa, ettei sitä yritettäisi.
 Kanerva ja Limnéll puhuivat tiistaina Salo Cyber Talks -tapahtumassa kyberturvallisuuden tilasta meillä ja maailmalla.
 Kotimainen kyberturvallisuus vahvalla pohjalla
 Virossa toimivan Kansainvälisen puolustus- ja turvallisuuskeskuksen (ICDS) johtaja  Sven Sakkov  pitää Suomen tilannetta hyvänä, vaikka parannettavaakin löytyy.
 Salo Cyber Talks -tapahtuman pääpuhujana edustanut Sakkov on myös Naton entinen kyberturvallisuusjohtaja.
 – Suomi on kyberturvallisuuden johtavia maita. Kyberturvalllisuuden pohja on vahva alan koulutuksen ja tutkimuksen vuoksi, mutta yhteiskunnan digitalisoituminen on vielä kesken, Sakkov muistuttaa.
 Sakkov pitää eduskuntavaalien alla suurena uhkana vaalijärjestelmän ja demokratian uskottavuuden horjuttamista, johon erilaiset pahansuovat tekijät ja trollitehtaat pyrkivät.
 – Tällöin kyseessä eivät oikeastaan ole vain kyberhyökkäykset, vaan informaatiosodankäynnin hyökkäykset, Sakkov tarkentaa.
 Kansainvälisen puolustus- ja turvallisuuskeskuksen (ICDS) johtaja Sven Sakkov Salli Koivunen / Yle
 Puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Ilkka Kanerva uskoo maan tilanteen paranevan entisestään lähiaikoina.
 – Meillä on erittäin luottavainen kuva siitä, että täällä on asiat hyvin. Uuden tiedustelulainsäädännön avulla tälle luottamuksella saadaan katetta ja suomalaisen kyberturvallisuuden tilanne paranee aivan radikaalisti.
 – Suurin virhe olisi sähköiseen äänestysjärjestelmään siirtyminen. Siinä on erittäin salakavalia mahdollisuuksia vaikuttamiseen ja todella vaaralliseen häirintään, Kanerva varoittaa.
 Häirintää voidaan ehkäistä tietoisuuden lisäämisellä
 Asiantuntijat ovat yksimielisiä siitä, että järkevällä keskustelulla ja  tietoisuuden lisäämisellä  voidaan ehkäistä vaalihäirintää ja informaatiovaikuttamista.
 Puolueet ovat jo aloittaneet varautumisen erilaisiin sosiaalisessa mediassa toteutettaviin  operaatioihin .
 – Varautumisessa auttaa se, että ilmiöstä kerrotaan puolueille, medialle ja jokaiselle kansalaiselle mitenkään liiallisesti uhkaa korostamatta. Aivan kuten Ruotsin parlamenttivaaleissa viime syksynä saimme nähdä, professori Jarno Limnell toteaa.
 Hänestä ongelmaa voidaan ehkäistä tehokkaasti kokoamalla ehdokkaille, puolueille ja viranomaistahoille toimintaohjeet kybermaailmassa esiintyvän vaalihäirinnän tunnistamiseksi ja siihen reagoimiseksi.
 Järki päässä myös somekuplassa
 Erilaiset valeuutiset ja huhut yhdistetään usein informaatiovaikuttamiseen. Väärää tietoa jakamalla voi aiheuttaa suurta vahinkoa yksittäiselle ehdokkaalle, puolueelle tai teeman ympärillä vellovalle keskustelulle.
 Sven Sakkov kehottaa ihmisiä erityisesti vaalien alla katsomaan sosiaalisen median luoman kuplan ulkopuolelle.
 – Sosiaalisen median kanavissa algoritmit syöttävät käyttäjälle enemmän ja enemmän samankaltaista sisältöä. Mitä tahansa ennakkoluuloja käyttäjällä ikinä onkaan, sosiaalinen media ruokkii niitä jokaisella sisäänkirjautumisella, Sakkov muistuttaa.
 Suomi on erittäin terve maa siinä mielessä, että täällä ei uskota mitä tahansa höpöhöpö-juttuja.  Ilkka Kanerva
 Puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Ilkka Kanerva muistuttaa äänestäjiä lähdekritiikistä.
 – Suomi on erittäin terve maa siinä mielessä, että täällä ei uskota mitä tahansa höpöhöpö-juttuja. Täytyy kuitenkin muistaa, että uutislähteiden niukkuus ja puolueellisuus on erittäin vaarallista. On monenlaisia seikkoja, joita on otettava huomioon puhuttaessa vaali-ilmapiiristä.
 Asiantuntijat kehottavat aina miettimään kahdesti ennen sensaatiohakuisen uutislinkin tai päivityksen jakamista somessa.
 – Aivan samalla tavalla kuin täällä fyysisen maailman puolellakin, niin peräänkuuluttaisin tervettä järkeä ja korkeaa suomalaista sivistystasoa myös tuonne internetin maailmaan. Sitä sinne tarvitaan, Jarno Limnéll toteaa.

Suomi varautuu vaali- ja informaatiovaikuttamiseen – Ilkka Kanerva: "Olisi sinisilmäistä olettaa, ettei sitä yritettäisi"


Summary: Entinen ylitarkastaja Aija Ström toimii nyt itse yrittäjänä sote-alalla ja johtaa lastensuojeluyksikköä Pohjanmaalla.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Entinen aluehallintoviraston ylitarkastaja  Aija Ström  kritisoi kovin sanoin vanhustenhoidon valvontajärjestelmää. Häntä huolettaa erityisesti se, miten  sote-uudistus tulee muuttamaan palvelujen valvonnan rakenteita ja menetelmiä .
 Strömin mukaan nyt ollaan menossa yhä enemmän kohti yritysten omavalvontaa, ja se ei tule takaamaan hyvää hoitoa.
 Aija Ström turhautui vuosien aikana tilanteen kehittymiseen, ja päätyi viime elokuussa itse irtisanoutumaan Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston sosiaali- ja terveysyksikön päällikön tehtävästä.
 – Hallituksen norminpurkutalkoiden ja sote-uudistuksen seurauksena valvontaa on siirretty ja ollaan siirtämässä yhä enemmän viranomaisilta yritysten omavalvontaan, sanoo Ström.
 Ström on huolissaan siitä, että valvovalta viranomaiselta viedään mahdollisuudet tehdä työtä asiakasnäkökulmasta katsottuna hyvin. Myös virassa toimivat avin ja valviran ylitarkastajat  ovat samoilla linjoilla : resurssit ovat liian pienet ja omavalvonta ei toimi.
 – Katsoin, että en halua tehdä työtä, jolla en voi vaikuttaa asiakkaiden hyvinvointiin, selvittää Ström irtisanoutumisensa taustoja.
 Avista yrittäjäksi
 Toinenkin syy irtisanoutumiseen oli. Ström halusi käytännössä selvittää, voiko sosiaali- ja terveysalalla tehdä yhtä aikaa kannattavaa bisnestä ja tarjota laadukasta palvelua.
 Se oli kysymys, jota hän aluehallintoviraston ylitarkastajana päätyi monet kerrat pohtimaan.
 Ström johtaa nyt pientä lastensuojeluyksikköä Pohjanmaalla Mustasaaressa. Yritys on oma ja langat ovat omissa käsissä.
 – Toimimme Valviran luvalla. Olemme niin uusi yksikkö, että tarkastuksia tänne ei ole vielä tehty, mutta ovet meillä ovat kaikille auki. Kuka tahansa voi tulla koska tahansa tutustumaan toimintaan, myös valvovat viranomaiset.
 Strömin johtamassa yksikössä on seitsemän paikkaa ja 8,5 työntekijää. Lastensuojelussa laki sanelee tiukemmin toiminnan ehdot kuin vanhustenhoidossa.
 – Nyt voin jo sanoa, että yrittäjänäkin työn voi tehdä laadullisesti hyvin.
 Viivan alle jää jotain?
 – Kyllä jää. Ei tämä siinä mielessä mitään hyväntekeväisyystyötä ole.
 Ström painottaa sitä, että samalla resurssillakin työn voi tehdä monella tavalla. Hänen mukaansa enemmän on kysymys yrityksen asenteesta eli siitä, mitä halutaan tehdä ja mitä ei.
 Nykyisessä työssään Ström on pitänyt tärkeänä sitä, että hän tuntee hyvin yksikkönsä asiakkaat ja työntekijät.
 – Johtajana olen myös fyysisesti läsnä. Tänään esimerkiksi olen aamupäivän siivonnut täällä. Se, että tiedän mitä yksikössä tapahtuu, on mielestäni lähtökohta sille, että pystyn ohjaamaan toimintaa ja tekemään työtä laadukkaasti.
 Hallituksen ajama kilpailutus on vienyt Aija Strömin mukaan aluehallintoviraston ahtaalle ja antanut hoiva-alan yrityksille liikaa valtaa sanella valvonnan ehtoja. Antti Haavisto/Yle
 Tarkastuksia tarvittaisiin enemmän
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston sosiaali- ja terveysyksikön päällikkönä Ström sai hyvän kuvan siitä, millä tolalla vanhusten hoito on.
 – Paperilla asiat saadaan näyttämään kauniimmilta kuin ne todellisuudessa ovat, hän sanoo ja viittaa palveluntuottajien omavalvontaan.
 Ström laukoo kovia hallituksen ja yritysten suuntaan.
 – Hallitus ajaa kilpailutusta hyvin voimakkaasti - ja tämä on nyt henkilökohtainen mielipiteeni - viimeiset vuodet avin valvontatyössä on näkynyt se, että yrittäjät ovat sanelleet niitä ehtoja, joilla valvonta tehdään.
 Viime päivien keskustelu ja yksityisissä vanhusten hoitolaitoksissa paljastuneet vakavat puutteet osoittavat Strömin mielestä sen, että tarkastuksia hoitopaikoissa pitäisi tehdä enemmän.
 – Paperivalvonta ei riitä. Se ei takaa hyvää hoitoa ja hoivaa vanhuksille. Jos avilaiset eivät tee tarkastuksia, hoidon puutteet eivät tule ilmi.
 Viime päivinä paljastuneet lukuisat vakavat puutteet hoitokotien toiminnassa osoittavat, että yritysten omavalvonnassakin on vakavia puutteita.
 Myös perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) totesi Ylen  haastattelussa  Esperi Caren Kristiinankaupungin hoivakodin toiminnan keskeyttämisen jälkeen, että tällaiset tapaukset rapauttavat luottamusta omavalvontaan.
 Mallia muista Pohjoismaista
 Ström painottaa, että aluehallintoviraston resurssit vanhusten hoidon valvontaan pitäisi mitoittaa niin, että tarkastuksia voitaisiin tehdä enemmän muutenkin kuin ilmoitusten perusteella. Suomessa sosiaalihuollon valvontaan on osoitettu resurssia selvästi vähemmän kuin muissa Pohjoismaissa
 Ström teki valvontatyötä lähes yhdeksän vuoden ajan. Huomautettavaa löytyi sekä yksityisten että julkisten palveluntuottajien toiminnasta.
 Yksityisistä toimijoista hän ei nosta toista toisen edelle.
 – Pelisäännöt kaikilla suurilla toimijoilla ovat hyvin pitkälle samanlaiset. Kun säästöä ja kilpailuetua haetaan, se otetaan työntekijöiden määrästä.
 Strömin mukaan liian tiukoissa kilpailutuksissa syytä on sekä tilaajassa että palvelun tuottajassa - kumpikaan ei saisi polkea hintoja liian alas.
 Lue lisää:  Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan – Katso valvontapäätökset ja niiden syyt

Vanhusten hoivakoteja valvonut Avin päällikkö turhautui työssään ja irtisanoutui: "Yrittäjät ovat sanelleet niitä ehtoja, joilla valvonta tehdään"


Summary: Yhdysvaltain presidentti kiukustui, kun tiedustelujohtajat esittivät hänen näkemyksistään poikkeavia käsityksiä muassa Iranin ja Pohjois-Korean uhkista.

– Tämänhetkinen arviomme on, että Pohjois-Korea pyrkii säilyttämään joukkotuhoasekapasiteettinsa, arvioi kansallisen tiedustelun johtaja  Dan Coats   tiistaina.
 Presidentti  Donald Trump  taas on todennut, että Pohjois-Korea ei ole enää ydinuhka Yhdysvalloille. Keskiviikkona hän tviittasi, että suhde Pohjois-Koreaan on nyt parempi kuin koskaan.
 Iranista tiedustelujohtaja sanoi, että maalla ei ole tällä hetkellä mitään toimia ydinaseen valmistamiseksi, eli ydinsopimus toimii.
 Presidentti Trumpin hallinto taas irtaantui Iranin ydinsopimuksesta juuri siitä syystä, että se oli Trumpin arvion mukaan erittäin huono.
 Vastapainoksi tiedustelujohtajien näkemyksille Trump intoutuikin syyttelemään tiedusteluväkeä passiivisiksi ja naiiveiksi juuri Iranin kysymyksessä.
 Trump tviittasikin, että "he ovat väärässä" ja "tiedustelun pitäisi palata koulun penkille".
 Demokraattisenaattori, joka istuu tiedusteluasioiden päällä senaatissa, kommentoi Trumpin suhtautumista maansa tiedusteluasiantuntijoihin "erittäin vaaralliseksi."
 – Presidentillä on vaarallinen tapa vähätellä tiedusteluyhteisöä, joka on eri mieltä, kuin hänen vaihtoehtoinen todellisuutensa, senaattori  Mark Warner  täräytti tviitissään.

Trump suivaantui USA:n tiedustelupomoille: "Heidän pitäisi palata koulun penkille"


Summary: Kirjavaa ja lainvastaista toimintaa vanhustenhoidossa on yritetty suitsia lisäämällä hoitopaikkojen lupiin lisäehtoja hoidon tasosta.

Kristiinankaupungin Ulrika-kodin kaltaisia tai vielä huonompia hoitopaikkoja voi olla Suomessa satoja.
 Hoitopaikkojen arkea värittävät työntekijävaje, osaamattomuus ja sijaisten saatavuusongelmat, jotka myös Ulrikassa on todettu. Asian vahvistaa loppuvuodesta valmistunut Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) kysely alan työpaikoille ja Yle uutisten  selvitykset.
 Toimintaa ohjaa myös tiukat taloudelliset raamit, jotka johtavat asiantuntijoiden mukaan siihen, että jopa nopeasti muuttuvissa tilanteissa hoitopaikkojen vetäjät ja vastuussa olevat kuntatilaajat rikkovat alan suosituksia.
 Lupaviranomaiset ovat joutuneet lisäämään hoitopaikkojen lupiin varmuuden vuoksi lisäpykälän, jolla taattaisiin hoidon minimilaatu. Tätä viranomaisen perälautaa rikotaan viranomaisten mukaan koko ajan.
 Myös päättäjät ovat asiantuntijoiden mukaan muuttaneet viime vuosina vanhustyön suosituksia ikäihmisten ja työntekijöiden kannalta hankalammiksi ja väljentäneet normeja niin, että todellisen hoivatyötä tekijäksi voidaan laskea haamuhoitajien lisäksi myös muuta henkilökuntaa.
 Hoitoarki asukkaiden kunnon takia vaativampaa
 THL:n kysely vahvistaa ensimmäistä kertaa sen, että Ulrikan kaltaisissa hoitopaikoissa valmistaudutaan myös kuolemaan. Ikäihmiset tulevat entistä huonokuntoisempina asumaan ja mahdollisesti viettämään viimeiset hetkensä ympärivuorokautista hoitoa antaviin hoitopaikkoihin.
 Ikääntyneet saavat yhä myöhemmin tehostetun palveluasumispäätöksen kunnilta  Anni Lausvaara
 Laajaan kyselyyn vastanneista yli puolet arvioi uusien asiakkaiden olevan heikkokuntoisempia kuin edellisenä vuonna. Kysely on tehty viranomaistyön ohessa ja sillä seurataan vanhuspalvelulain toteutumista.   Muutos asiakkaiden kunnossa on tapahtunut melko nopeasti. Tulos ei yllätä hoitotyötä tekeviä ja sitä ammatikseen seuraavia. Hoivatyötä on suunnattu ikääntyneiden koteihin ja tavoitteena on valtakunnassa ollut antaa kotihoitoa niin pitkään kuin se on mahdollista. Myös kotihoidossa hoidettavat ovat heikkokuntoisempia.
 – Ikääntyneet saavat yhä myöhemmin tehostetun palveluasumispäätöksen kunnilta, toiminnanjohtaja  Anni Lausvaara  Vanhustyön keskusliitosta muistuttaa.
 Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 – Sellaiset asukkaat, jotka aikaisemmin olisivat olleet tehostetussa palveluasumisessa, ovat nykyään vielä kotihoidossa, ylitarkastaja  Elina Uusitalo  lupa- ja valvontavirasto Valvirasta vertaa muutosta.
 Muuttuneeseen tilanteeseen ei ole vastattu tehostetussa hoidossa
 Vanhusten kunto sanelee pitkälti myös hoitotyön puitteet. Vakavasti liikuntarajoitteinen tai saattohoidossa oleva asukas tarvitsee enemmän apua kuin lievästi muistisairas.
 Kysely kertoo usealla tavalla sen, että tähän on varauduttu melko huonosti. Yli 40 prosentilla eli karkeasti viidellä sadalla tehostetun hoidon paikoista henkilöstön määrää ei ole mitoitettu tähän sopivaksi. Tilanne on samanlainen oli sitten kyse Esperi Caren kaltaisesta yksityisen hoidon tarjoajasta tai julkisesta tuottajasta.
 Minimitoitus on nykyään niukka  Anssi Tulkki
 Näissä hoitopaikoissa henkilöstömitoitus on joko alle alan minimisuosituksen tai sen lähellä. Minimimitoitus tarkoittaa sitä, että kahta asiakasta kohden on yleensä yksi lähi- tai perushoitaja tai sairaanhoitaja.
 Mikko Airikka | Yle
 0,5 henkilön mitoitus ei kuitenkaan riitä vaikka se täyttää alan vähimmäissuosituksen. Tämän takia alaa valvovat viranomaiset ovat tiukentaneet yhteistuumin alan lupaehtoja lisäehdolla. Ehdolla pyritään turvaamaan vanhuspalvelulain henki, jonka mukaan hoito ja hoitajien määrä ei määräydy minimin mukaan vaan asiakkaiden tarpeiden mukaan.
 – Minimimitoitus on nykyään niukka. Sen takia olemme lisänneet kaikkiin lupiin lupaehdon, eikä palveluntuottajilla pitäisi olla epäselvää mitä toiminnalta edellytetään, ylitarkastaja  Anssi Tulkki  Valvirasta täsmentää.
 Lupaviranomaisten näkemyksen mukaan henkilöstömitoitus pitää olla vähintään 0,6 niissä tapauksissa, joissa hoidettavina on vaikeasti muistisairaita ja vaikeasti liikuntarajoitteisia asiakkaita.
 Hoitajien palkkaamiseen kaivattaisiin joustoa
 Palveluntuottajien halu pyörittää toimintaa mahdollisimman niukalla hoitajamitoituksella näkyi Valviran mukaan hetimiten, kun  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus ilmoitti säästö- ja norminpurkuaikeista. Hallitus  perui  kahteen kertaan laajan vastustuksen takia aikeensa madaltaa minimiä 0,5:stä 0,4:ään. Kuitenkin jo aie johti siihen, että lupia rustattiin pienemällä mitoituksella. Kymmenien miljoonien säästöt jäivät kuitenkin voimaan.
 Tiukka rahaohjaus näkyy hoitopaikoilla myös niin, että kunnat ostavat palveluita hyvin vaihtelevilla sopimuksiĺla palveluiden tuottajilta. Pääsääntönä on, että sopimuksissa ei ole löysää muun muassa kuntoutusta ja saattohoitoa kaipaavia potilaita varten.
 – Hoitajamitoitus voisi olla nykyistä joustavampi niin, että se huomioisi paremmin asiakaskunnan palvelutarpeet. Mitoitus, joka yksilöidymmin huomioi asiakkaan avuntarpeet on huomattavasti monimutkaisempi rakentaa, johtava asiantuntija  Sari Kehusmaa  THL:stä toivoo.
 Hoidon tuottajat kääntyvät helposti kuntien kirstulle, kun he huomaavat tarvitsevansa vaativampien hoidettavien takia lisää työntekijöitä. Tämä on vastoin lupaehtoja.
 Petri Hakosalo / Lehtikuva
 – Välittömästi kun palveluntarve nousee, tuottajilla pitää olla varaa lisätä henkilökuntaa. Tähän he ovat luvassa sitoutuneet, ylitarkastaja Elina Uusitalo ihmettelee tilannetta.
 Lisälausekkeen rikominen oli yksi syy siihen, miksi Ulrika-kodin toimintaan piti puuttua rajuimmalla tavalla potilasturvallisuuden takaamiseksi. Esperi Caren saamassa toimiluvassa oli muun muassa vaadittu 0,5 vähimmäismitoitusta.
 Mitoitus on yleinen, kun muun muassa uutta ympärivuorokautista hoitopaikkaa perustetaan. Mitoitus on kuitenkin minimi, ja kun taloon tulee asukkaat, mitoitusta nostetaan vanhusten tarpeiden mukaan.
 Näin ei Ulriikassa kahden vuoden aikana tehty. Toiminta on nyt ainakin tilapäisesti täysin kunnan vastuulla ja henkilökuntaa on kaupungin mukaan lisätty vastaamaan hoidettavien tarpeita.
 Ikäihmisten kuntoa pitää seurata hoitopaikoissa toistuvasti. Myös palvelun tilaajan eli kunnan velvollisuus on tietää missä kunnossa heidän asukkaansa ovat.
 Hoitajat tekevät töissä kaikkea siivouksesta lähtien
 THL:n kysely tehtiin nyt kolmatta kertaa henkilöstömitoituksen osalta. Tulokset ovat olleet lähes samat vuodesta 2014 alkaen. Laki ja sitä täydentävät laatusuositukset tulivat voimaa reilut viisi vuotta sitten.
 Hoitajat tekevät erityisesti viikonloppuisin töitä, jotka eivät kuulu heille mitenkään  Anssi  Tulkki
 Laatusuosituksia on muutettu Sipilän hallituksen aikana niin, että hoitotyötä tekevien määrään voidaan laske osittain myös hoiva-avustajien ja hallinnollista työtä tekevien työtä. Sosiaali- ja terveydenalan ammattiliitto  Tehyn  mukaan normit ovat johtaneet myös siihen, että hoitopaikoissa yritetään täyttää lain henki vähentämällä avustavan henkilökunnan määrää. Hoitajat myös tiskaavat ja siivoavat muiden työntekijöiden sijaan.
 Ongelmat ovat tuttuja alaa valvoville. Valviran ylitarkastaja Anssi Tulkin mukaan mitoitusten laskemisesta väännetään lähes poikkeuksetta kättä tuottajien kanssa luvan haun yhteydessä.
 – Hoitajat tekevät erityisesti viikonloppuisin töitä, jotka eivät kuulu heille mitenkään.
 Palvelun tuottajan pitäisi mitoittaa henkilökunnan määrä jokaisena viikon hetkenä, siten että hoidon laatu voidaan turvata kaikissa tilanteissa. Avustavan henkilökunnan, kuten siivoojien määrää ei säädellä millään suosituksella. Alaa tuntevien mukaan yleinen tapa alalla on, että keittäjiä ei ole viikonloppuna töissä.
 – Tähän hoitoarkeen vaikuttavaan asiaan ei ole riittävästi kiinnitetty huomiota, Tulkki valittelee tilannetta.
 Ulrika on esimerkki hoitopaikkojen arjesta myös osaamattomuuden suhteen. THL:n kyselystä selviää myös se, että joka viidenellä hoitopaikalla painitaan epäpätevän henkilökunnan ja rekrytointiongelmien kanssa.
 Petri Hakosalo / Lehtikuva
 Lue myös :
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Huippututkija: miljardi euroa lisää vuodessa nostaisi Suomen vanhushuollon Pohjoismaiselle keskitasolle
 Anne Kolehmainen hoiti vanhuksia 10 vuotta ja kertoi tarkastajalle vain iloisia asioita, koska esimiehiä oli tapana totella: "Kaikki oli feikkiä"

THL: Vanhusten hoitopaikat täyttymässä vaikeammin  hoidettavista – sadoilla hoitopaikoilla vaikeuksia selvitä uudesta tilanteesta


Summary: Monialainen taiteilija tekee musiikin lisäksi kuvataidetta ja pitää tatuointistudiota sukelluskeskuksessa Mosambikissa.

Kesällä 2017 Youtubessa levisi ihmetystä ja ihailua herättänyt musiikkivideo. Siinä  Vesa-Matti Loirilta  kuulostava ääni lauloi hypnoottisen yksinkertaista sävelmää: " Ei voi laittaa verotukseen, ei voi laittaa, verotukseen ..."  Paljon muuta kappaleessa ei sanottukaan.
 Artisti oli  Loiriplukari , eli siviilissä muusikko ja kuvataitelija  Kalle Taivainen . Kappale syntyi hänen mukaansa vahingossa.
 – Testasin tähän kappaleeseen loiriääntä, en tiedä edes miksi. Soitin niitä kavareille, ja he nauroivat vedet silmissä. Siitä keksin, että tehdään näihin jotain outoja musiikkivideoita, jotain taidekulmaa tässä on. Siitä se lähti.
 Kappaleista tuli pian somehittejä ja viime vuoden lopulla Louriplukarilta tuli jo kokonainen albumi. Esikuva Vesa-Matti Loirikin on kuullut kappaleita.
 – Juttelin Loirin managerin  Pete Eklundin  kanssa. Hän kertoi, että Vesku oli laulanut takapenkillä kappaletta " Hannele Lauri"   ja kysynyt: "Oliko tämä mun levyttämä?"
 Puoli seitsemän -lähetyksessä syntyi myös livenä uusi "plukaribiisi". Aiheena on yksi usein toistuvista katsojakysymyksestä ohjelman tekijöille – onko Susanna Laineen tukka oikea?
 Afrikka opetti kärsivällisyyttä
 Pari vuotta sitten Kalle Taivainen muutti perheineen Mosambikiin pyörittämään sukellusmatkailupalveluja tarjoavaa yhtiötä. Eläminen Afrikassa on opettanut muun muassa kärsivällisyyttä.
 – Tulee olo, että ei minulla ole kiire mihinkään, jos kaveri ei tule töihin koska sataa. Otanpa vaikka kahvit.
 Afrikkalaisesta näkökulmasta suomalaista sosiaalista mediaa seuratessa silmät avautuivat myös yhdelle tietylle ilmiölle.
 – On iso ero siinä, mistä valitetaan. Suomessa te mediaa myöten valitatte vaikka jostan kukkakaalipirtelöstä. Siellä valitetaan ihan syystä. Kun ei oikeasti ole rahaa ruokaan. Kun ei ole edes jääkaappia, johon sitä ruokaa voisi laittaa säästöön.
 Loiriplukarin logo Kekäläisen käsivarteen
 Taivainen aloitti tatuointitaiteilijana kymmenen vuotta sitten. Ensimmäiseksisi alan tapoihin kuuluu tehdä tatuointi itselleen. Puoli seitsemän -ohjelman juontaja Mikko Kekäläinen taas sai suorassa lähetyksessä tatuoinnin, jonka kuvana on illan vieraan, Loiriplukarin logo.
 Katso tästä, kuinka tatuointi lähti käyntiin:

 Ja tältä näytti lopputulos puolitoista tuntia myöhemmin:

 Katso  täältä  Kalle Taivaisen koko hastattelu.

Muusikko Kalle "Loiriplukari" Taivainen teki uuden kappaleen suorassa lähetyksessä ja tatuoi sen jälkeen tunnuksensa juontajan käsivarteen


Summary: Mielikuvituksen voi päästää lentoon esimerkiksi kirjoittamalla.

Millainen on mielikuvituksesi hapenottokyky, kirjailija  Siri Kolu  kysyy.
 Jokaisessa ihmisessä on lapsesta asti luovuutta, mutta Siri Kolun mielestä nyky-yhteiskunnassa mielikuvitus ja ajattelu helposti lukkiutuvat.
 – Tiedämme, että kehoa täytyy huoltaa. Samanlainen peruskunto on myös mielikuvituksella. Myös sitä kannattaisi treenata, sillä sen kautta vapautuu paljon henkisiä voimavaroja, Kolu sanoo.
 Kun mielikuvituksen päästää vauhtiin esimerkiksi kirjoittamalla, oma ilmaisukyky kehittyy. Se auttaa saamaan paremman yhteyden omiin tuntemuksiin. Mielikuvitus on tärkeää myös empatian vuoksi. Että voimme kuvitella, miltä toisesta ihmisestä tuntuu.
 Kirjoita tarina tai tee sanalista
 Mielen ja ajattelun lukkojen avaamiseen voi käyttää kirjoittamista. Kirjailija Siri Kolu kehottaa aloittamaan vaikka viidellä minuutilla päivässä.
 Kolun ja kuvittaja  Sanna Pelliccionin  Lue minut -kirjassa (Otava) on aikuisille ja nuorille suunnattuja sanataideharjoituksia, joissa mielikuvituksen voi päästää lentoon. Samalla sanojen käytön taito rikastuu.
 Suunnittele hurja tapahtuma, joka voisi aloittaa tarinan. Kuka olisi paras selviytymään tästä seikkailusta? Suunnittele näiden vihjeiden avulla tarina.
 Jos sinulla olisi jokin supervoima, mikä se olisi? Miten se muuttaisi elämäsi?
 Millainen on lempipaikkasi luonnossa? Jos paikalla olisi kerrottavanaan tarina, miten se alkaisi?
 Sanna Pelliccioni / Lue minut -kirja
 Siri Kolun mukaan esimerkiksi paljon pelaavat lapset innostuvat helposti mielikuvitustehtävistä ja henkilöhahmojen luomisesta. Osa ihmisistä tarttuu sen sijaan luontevammin erilaisiin sanatehtäviin.
 Kirjoita sanalistoja. Kymmenen surullista, kymmenen räjähtävää, kymmenen onnellista ja kymmenen pitkästyttävää sanaa. Valitse yksi lista. Vaihda sanoista neljä toisten listojen sanoihin. Kirjoita kymmenellä sanallasi jokin teksti: runo tai tarina. Koeta käyttää kaikki sanat ja lisää tarpeellinen määrä omia sanoja.
 Hengitä syviä hengityksiä. Kirjoita ylös sanoja sitä mukaa kun niitä tulee mieleesi. Kun olet saanut aikaan kymmenkunta sanaa, voit lopettaa. Katso yksittäistä sanaa. Jos se olisi paikannimi, mikä paikka olisi kyseessä? Olisiko se joki, baari, pyhä lehto tai suurkaupunki?
 Sanna Pelliccioni / Lue minut -kirja
 Sanat yhdistyvät kehon liikkeeseen
 Me Rosvolat -sarjasta tunnettu Siri Kolu on kirjoittanut romaaneja lapsille ja nuorille aikuisille. Hän toimii myös sanataiteen kouluttajana ja johtaa Vantaan sanataidekoulua.
 Sanataide ja hyvinvointikirjoittaminen Sanataide tarkoittaa luovaa kielenkäyttöä, jonka tavoitteena on mielikuvituksen, kielellisen ilmaisun ja eläytymisen rikastuttaminen. Siihen voi yhdistyä muita taidemuotoja. Sanataide ei välttämättä vaadi kirjoitustaitoa. Se käy kaikenikäisille pienistä lapsista vanhuksiin. Hyvinvointikirjoittamisessa yhdistyvät Siri Kolun mukaan sanataide ja keholliset harjoitukset. Mukana voi olla esimerkiksi tanssia, joogaa tai hengitysharjoituksia.
 Sanataide on alkanut kiinnostaa yhä enemmän. Esimerkiksi sanataidekouluja on parikymmentä eri puolilla maata. Siri Kolun mukaan innostusta löytyy yhä enemmän myös niin sanottuun hyvinvointikirjoittamiseen. Siinä sanataiteeseen yhdistyy kehollinen harjoittelu, kuten tanssi, jooga, rentoutuminen tai hengitysharjoitus.
 Siri Kolulle itselleen hyvinvointikirjoittamisen hetkiä ovat jokapäiväiset matkat julkisissa kulkuvälineissä. Välttämättä harjoitukset eivät edes vaadi kirjoittamista. Kävely- ja trekkinglenkeillään hän on alkanut sanella ajatuksiaan ja tallentaa puhetta kännykällä.
 Siri Kolu Tiina Jutila / Yle
 Kaikki tarvitsevat mielikuvituksen supervoimaa
 Kirjailijavierailuillaan kouluilla Siri Kolu kertoo joskus tapaavansa lapsia ja nuoria, jotka toteavat, ettei heillä ole mielikuvitusta. He saattavat kertoa sen samaan tapaan kuin sanoisivat, ettei heillä ole vaikkapa nukkekotia. Yleensä ei tosin mene kauaa, kun lapsi tai nuori huomaakin käyttävänsä mielikuvitustaan.
 – En soisi kenenkään tässä maassa ajattelevan, että minulla ei ole mielikuvitusta. Sehän vaikuttaa jo minäkuvaan ja itsetuntoon, Siri Kolu sanoo.
 Jos kirjoittaminen tuntuu vaikealta, ajattelua kannattaa avartaa  lukemalla . Siri Kolun mielestä mielikuvituksen käyttöä kannattaa edistää jo oman hyvinvoinnin ja empatiakyvyn vuoksi.
 – On välttämätöntä, että meillä kaikilla on mielikuvituksen supervoima kuvitella, miltä meistä itsestämme tai toisesta tuntuu, hän sanoo.

Mielikuvituksen kuntoa kannattaa treenata – aloita vaikka viidellä minuutilla päivässä, kehottaa kirjailija Siri Kolu


Summary: Aliravitsemus syntyy, jos vanhus ei syö riittävästi aterioita ja välipaloja vuorokauden aikana.

Kotona asuvat vanhukset eivät syö riittävän ravitsevaa ruokaa. Varsinkin iäkkäillä kotihoidon asiakkailla esiintyy aliravitsemusta tai sen riskiä.
 Kotihoidossa olevien vanhuksien tilanteesta saatiin muutama vuosi sitten jopa hätkähdyttävä tulos. Itä-Suomen yliopiston kyselytutkimus paljasti, että jopa 86 prosentilla vanhuksista oli aliravitsemus tai riski siihen. Kun ravitsemukseen kiinnitettiin huomiota, tilanne parantui.
 Omaisten kannattaakin seurata, syökö kotona asuva ikäihminen riittävästi.
 Yksi riskitilanne liittyy leskeksi jääneisiin miehiin. Yli 75-vuotiaiden parissa on tyypillistä, että pariskunnasta nainen huolehtii ruoasta. Tuolloin yksin jääneeltä aviomieheltä unohtuu helposti omasta syömisestä huolehtiminen.
 Toinen riski on siinä vaiheessa, jos vanhus ei jaksa liikkua itse kauppaan. Ruoka ei maistu, kun valintoja ei ole voinut tehdä kaupassa itse.
 Kolmas riskitekijä on liian yksipuolinen ruokavalio. Jos päivän ainoa lämmin ateria on aamulla keitetty puuro, ei päivän mittaan ehdi syödä riittävän monipuolisesti.
 Kurkkaus jääkaappiin on aina välillä paikallaan
 Itä-Suomen yliopiston tutkimuksessa tehtiin kysely  275 kotihoidon asiakkaalle Pohjois-Savossa ja Keski-Suomessa. Ensimmäisen kyselyn jälkeen selvisi, että 86 prosentilla kyselyssä mukana olleella yli 75-vuotiaalla oli aliravitsemus tai riski siihen.
 Tämän jälkeen aterioille lisättiin proteiinia. Erityistä huomiota kiinnitettiin siihen, että vanhukset söivät iltapalan.
 Tämän jälkeen kysely uusittiin. Puolen vuoden kuluttua aliravitsemusta tai sen riskiä esiintyi kahdella kolmesta kotihoidon asiakkaalla.
 Tulokset saatiin vuosina 2013–2016. Kyselyyn vastasivat myös muistisairaiden oma- ja omaishoitajat.
 Kannattaa siis vilkaista ikääntyneen omaisen jääkaappiin aina silloin tällöin. Onko siellä riittävästi proteiinia eli erilaisia maitotaloustuotteita, lihaa tai kalaa.
 Ateriapalvelun tarjonta ei vastaa makutottumuksia
 Jääkaapista kannattaa myös tarkistaa, onko mahdolliset ateriapalvelun ateriat syöty kokonaan. Itä-Suomen yliopiston kyselytutkimuksissa huomattiin, että ateriapalvelun tarjonta ei vastaa aina ikäryhmän makutottumuksia.
 – Pastasukupolvi on vasta vanhenemassa ja tämän hetken ikäihmiset eivät pidä ruoasta, johon on sekoitettu kaikki ainesosat sekaisin, sanoo geriatrisen ravitsemustieteen dosentti  Irma Nykänen .
 Varsinkin Pohjois-Savossa aterioihin kaivataan enemmän kalaa.
 Yli 75-vuotiaiden pitäisi saada päivän aterioista vähintään 1 500 kaloria. Käytännössä se tarkoittaa vähintään yhtä lämmintä ateriaa, aamiaista, välipaloja ja iltapalaa. Parasta olisi, kun lämpimiä aterioita syötäisiin päivittäin kaksi.
 Mustikka-mummo on kuntoutunut, kun on syönyt hyvin
 Kuopiolainen 76-vuotias  Anna Karjalainen  on käynyt viimeisen vajaan 20 vuoden aikana läpi kahdeksan kilpirauhassyöpäleikkausta. Sädehoito on vaurioittanut ruokatorvea ja sylkirauhasia. Sairauden myötä syöminen, varsinkin nieleminen, on ollut välillä hyvin vaikeaa.
 Yleiskunto menee alas ja siitä nouseminen teettää työtä.  Anna Karjalainen
 Mutta syödä on pitänyt, jotta on toipunut rankoista operaatioista. Leikkauksen jälkeen Karjalainen söi aamiaiseksi vatkattua kermaa, jonka seassa oli kananmunaa. Toipumisvaiheessa Karjalainen käytti apuna myös erilaisia ravintolisiä. Kun olotila alkoi parantua, hän pystyi syömään taas tavallista kotiruokaa soseutettuna. Soseen sekaan lisättiin kermaa ja voita.
 Hyvän ravinnon merkitys toipumisessa on ollut todella suuri.
 – Kun sairastuu, yleiskunto menee alas ja siitä nouseminen teettää työtä, Karjalainen kuvaa.
 Anna Karjalaisen kahden hengen taloudessa on säännöllinen ruokarytmi. Marianne Mattila / Yle
 Karjalaisen ruokahalu herää aamulenkillä. Hän syö aviomiehen kanssa kaksi kertaa päivässä lämpimän ruoan. Sen päälle nautitaan aamiainen, iltapala ja tarvittaessa välipaloja. Joka päivä juodaan yhdessä päiväkahvit. Kahvin kanssa syödään pullaa tai muuta makeaa kahvileipää. Karjalainen leipoo, myös leivän, itse.
 Lapsenlapselta Karjalainen sai 70-vuotissyntymäpäivänä lempinimen mustikka-mummo. Hän kerää miehensä kanssa jopa satoja litroja metsämarjoja joka vuosi.
 Karjalainen uskoo, että marjoilla on ollut suuri merkitys leikkauksien jälkeen. Ainakin ravintolisävanukas on maistunut paremmalta, kun sekaan on laittanut reilusti itsetehtyä puolukkahilloa.
 Anna Karjalainen on ollut tietoinen hyvän ravinnon merkityksestä elämänlaatuun, mutta valitettavan moni muistaa myös vanhoja neuvoja, jotka voisi heittää jo romukoppaan.
 Liian pitkä yöpaasto vie voimat
 Yksi ravitsemukseen liittyvä vanhentunut ajatus on jäänyt elämään 1980-luvulta sinnikkäästi. Tuolloin ajateltiin, että varsinkin laihduttajan ei kannattanut syödä iltakuuden jälkeen mitään. Tapa kostautuu vanhemmiten, kun yöpaasto venyy liian pitkäksi. Tämä näkyy edelleen muun muassa Kuopion kotihoidon puolella.
 – Ikäihminen tarvitsee myös iltapalaa, sanoo Kuopion kaupungin ravitsemussuunnittelija  Anne Tuovinen .
 Kuopion kaupungin ravitsemussuunnittelija Anne Tuovinen. Marianne Mattila / Yle
 Liian pitkä paasto vaikuttaa pahimmillaan esimerkiksi lääkkeiden vaikutukseen. Sen lisäksi seuraava aamu lähtee käyntiin nihkeästi. Vanhusta heikottaa, pyörryttää ja olo on hutera. Lihaksissa ei ole voimaa riittävästi ja se voi johtaa kaatumiseen. Moni ei ymmärrä, että olo johtuu liian niukasta ravinnosta ja hakeutuu lääkäriin. Pahimmillaan lääkäri määrää uuden lääkkeen avuksi tilanteeseen.
 – Yleistä on, että vanhus ottaa lääkkeet säännöllisesti, mutta syöminen unohtuu, kertoo Tuovinen.
 Kuopiossa kehitetty valmennus pyrkii parantamaan tilannetta
 Kuopiolaisen Ravistamon ravitsemusterapeuttien kehittämä palvelu pyrkii lisäämään vanhuksien kanssa työskentelevien ravitsemustietoa. Hoitohenkilökunnalla saattaa olla käsitys, että esimerkiksi palvelutalossa asuvan ikäihmisen ravinnosta on vastuussa ruokapalvelu.
 Ravitsemushoito on kuitenkin osa muuta hoitoa, josta on vastuussa hoitohenkilökunta, painottaa ravitsemusterapeutti  Kati Laine  Ravistamosta.
 Ravitsemusterapeutti Kati Laine on huomannut, että hoitajien välinen kommunikointi on helpompaa, kun kaikilla on sama tietämys vanhusten ravitsemuksesta. Marianne Mattila / Yle
 Hoitajien on tunnistettava asiakkaiden ravitsemustila ja erityistarpeet. Esimerkiksi tarvitseeko joku tehostettua ravintoa eli käytännössä ravintolisiä. Tilanteen tunnistamiseksi ei ole olemassa laboratoriokoetta, vaan arvio pitää tehdä seuraamalla vanhuksen painoa ja toimintakykyä. Huonokuntoisten vanhusten nesteensaantia seurataan, mutta myös syödyn ruoan määrää tulisi seurata. Hoitajien palaverissa saatetaan sanoa, että joku on syönyt huonosti.
 – Mutta tietoa ei hyödynnetä ja mietitä, mitä asialle voisi tehdä, Laine harmittelee.
 Valmennuksen piloteissa mukana olleissa hoitolaitoksissa nousi esille, ettei hoitajien käytännön työssä ole riittävästi aikaa paneutua asukkaiden ravitsemukseen.
 Yli 70-vuotiaan ei kannata laihduttaa
 Vallalla on edelleen luulo, ettei vanhuksen tarvitse syödä säännöllisesti, koska hän ei kuluta enää niin paljon energiaa kuin aktiivisina vuosina. Taustalla saattaa olla säännöllistä laihduttamista, jopa tottumista todella vähään ravintoon.
 – Kituuttamista, jolloin terveellinen syöminen on jo epämiellyttävää, Tuovinen kuvaa.
 Luullaan, että ollaan ylipainoisia.  Irma Nykänen
 Yli 70-vuotiaiden pitäisi unohtaa laihduttaminen kokonaan. Jos vyötärölle on kertynyt ylipainoa, siitä pääsee eroon tarkistamalla omia ruokailutottumuksiaan. Voi kysyä itseltään, syökö säännöllisesti useita ravintorikkaita aterioita vuorokauden aikana.
 Paino ei saisi laskea ikääntyessa ja alipaino on riski jo yli 75-vuotiailla. Aliravitsemukseen pitääkin reagoida heti. Itä-Suomen yliopiston dosentti Irma Nykänen on huomannut, että varsinkin naisilla oman kehon mittasuhteet on hukassa.
 – Luullaan, että ollaan ylipainoisia, Nykänen sanoo.
 Hyvä ravinto nostaa jopa jaloilleen
 Anne Tuovinen neuvoo, että kadonnutta ruokahalua voi yrittää herätellä syömällä omia lempiruokia. Terveellisyydestä pitää huolen helposti, kun suosii värikästä ruokaa ja pehmeitä rasvoja. Ja muistaa säännöllisen ateriarytmin.
 – Syöminen on osa hyvinvointia ja siitä täytyy huolehtia säännöllisesti, Tuovinen painottaa.
 Ravistamon valmennuksen piloteissa hyvän ravinnon merkitys nähtiin konkreettisesti. Eräässä mukana olleessa yksikössä osaston noin 20 asiakkaasta viisi nousi omille jaloilleen testissä, jossa pitää nousta ylös viisi kertaa peräkkäin tuolista. Lopputuloksena huomattiin, että ravitsemushoidolla toimintakyky palautui, mikä puolestaan parantaa elämänlaatua ja helpottaa samalla hoitohenkilökunnan työtä.
 Koskaan ei pidä luovuttaa.  Anna Karjalainen
 Moni ikäihminen selittää syömättömyyttään sillä, että vanhana ruoka ei maistu. Janon- ja näläntunne katoavat vuosien myötä. Ihminen saattaa olla koko ajan nälkäinen eikä ymmärrä sitä.
 Syöpäleikkauksista toipunut kuopiolainen Anna Karjalainen on tyytyväinen, että on hyvässä kunnossa ja jaksaa pitää huolta itsestään.
 – Ja laittaa ruokaa monipuolisesti, hän sanoo.
 Karjalaista motivoi voimakas elämäntahto. Perhe ja ystävät antavat voimaa.
 – Koskaan ei pidä luovuttaa, Karjalainen tiivistää.

Suurin osa kotona asuvista vanhuksista on aliravittuja – tutkijat löysivät kolme riskitekijää, jotka ennakoivat ongelmia


Summary: Presidentiksi viikko sitten julistautunut opposition Juan Guaidó kutsui ihmiset osoittamaan mieltä keskiviikkona ja lauantaina.

Puoliltapäivin alkanut mielenosoitus keräsi tuhannet ihmiset kaduille eri puolille Venezuelan pääkaupunkia Caracasia.
 Kaupungin yliopiston luona oppilaat, opettajat ja Venezuelan parlamentin jäsenet luovuttivat sotilaille pamfletteja, joissa heitä pyydettiin kääntämään selkänsä presidentti Nicolás Madurolle.
 Maija Salmi / Yle
 Protesteihin osallistuivat myös yliopistollisen sairaalan lääkärit, jotka vaativat humanitaarista apua ja terveydenhuoltojärjestelmän elvyttämistä.
 Ei diktatuurille, julistivat mielenosoittajien kyltit. Maija Salmi / Yle
 Suurimmat protestit keskittyivät opposition pääkannattaja-alueille Chacaon ja Altamiran kaupunginosiin.
 Ihmiset huusivat iskulauseita, soittivat autojen torvia ja iltapäiväkahdelta laulettiin Venezuelan kansallislaulu.
 Myös lauantaiksi on kutsuttu ihmiset osoittamaan mieltä. Maija Salmi / Yle
 Protestit ovat kestäneet nyt jo viikon. Lauantaiksi Juan Guaidó on kutsunut koolle suurmielenosoituksen.
 Venezuelan ennennäkemättömään humanitaariseen, poliittiseen ja taloudelliseen kriisiin kyllästyneet ihmiset vaativat sosialistipresidentti Nicolás Maduron eroa.

Venezuelaiset palasivat kaduille – Caracas täyttyi mielenosoittajista, sotilailta vaaditaan tukea


Summary: Päätös tehtiin keskiviikkona yksimielisesti. Tunnelin on arvioitu maksavan noin 23 miljoonaa euroa.

Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi keskiviikkona suunnitelman rautatieaseman ali kulkevasta jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden tunnelista. Helsingin kaupunki kertoi asiasta Twitterissä.
 Kansalaistorilta Kaisaniemeen kulkevan tunnelin on arvioitu maksavan noin 23 miljoonaa euroa, ja valmistuessaan se yhdistää kaupungin itä- ja länsipuolen pyöräliikenteen. Tunneli sijoittuu nykyisen Kaisaniemenpuistosta Elielinaukiolle johtavan jalankulkijoiden alikulkutunnelin pohjoispuolelle, kertoo kaupunki tiedotteessa.
 Tunneli on tarkoitus toteuttaa vuosina 2019-2023. Rakentamisen on arvioitu kestävän kaksi vuotta.
 Aiemmin on arvioitu, että alikulkua pitkin pyöräilisi tulevaisuudessa suurimmillaan 10 000 pyöräilijää päivässä.

Helsingin valtuusto hyväksyi rautatieaseman ali kulkevan tunnelin – yhdistää itä- ja länsipuolen pyöräliikenteen


Summary: Ammuskelijalla on aiempia tuomioita aserikoksista.

Ainakin yksi ihminen kuoli ja kuusi ihmistä haavoittui keskiviikkona ampumisessa Korsikan saarella Ranskassa.
 Mies avasi tulen kadulla Bastian kaupungissa iltapäivällä puoli viideltä paikallista aikaa. Yksi haavoittuneista on poliisi. Ampumisen jälkeen noin kuusikymppinen epäilty ampuja ilmeisesti linnoittautui kotiinsa.
 Kymmenen jälkeen illalla Suomen aikaa tilanne jatkui ja turvallisuusjoukot piirittivät miehen kotia. Samassa rakennuksessa asuvat naapurit evakuoitiin turvaan, ja poliisi eristi alueen.
 Hyökkäyksen motiivi ei ollut tuoreeltaan tiedossa, mutta terrorismia ei alustavien tietojen perusteella epäilty. Epäilty on syyttäjän mukaan poliisin vanha tuttu, jolla on kaksi aiempaa tuomiota ampuma-aserikoksista.

Yksi kuollut ja kuusi loukkaantunut ammuskelussa Korsikalla – ampuja linnoittautunut kotiinsa


Summary: Uutiset hoivakotien pahasti puutteellisesta vanhustenhoidosta hätkähdyttivät Gröniä. Hän korostaa myös omaisten merkitystä hoivassa.

Yksi Suomen kaikkien aikojen tunnetuimmista laulajista, Eino Grön, täytti eilen 80 vuotta. Häntä on hätkähdyttänyt se, mitä suomalaisesta vanhustenhoidosta on viikon aikana kerrottu.
 – En pelkää vanhenemista. Mutta kyllä varmasti minullekin turvallisuudentunne on tärkeä. Pitää saada tuntea, että asuu kivassa paikassa ja että siellä on aktiivisuutta, yhteenkuuluvaisuutta ja ohjelmaa. Joka päivä pitäisi voida keskustella jonkun kanssa. Olen minäkin nähnyt, että joissakin paikoissa on välillä aika hiljaista meininkiä.
 Grön esiintyy perjantai-illan  Sannikka & Ukkola -ohjelmassa . Hänen omaa vaimoaan hoidetaan hoivakodissa, ja kokemukset ovat olleet myönteisiä.
 – Vaimo on ollut hyväntuulinen, ja ihan tuntuu kuin tauti ei olisi niin kovaa vauhtia edennyt. Hän on ollut iloinen ja hän on lihonut. Olen itse päässyt kävelyttämään häntä, ja tuntuu siltä, että myös omaisen apu on ollut hyvässä tilanteessa erittäin tärkeässä osassa.
 Juuri omien hyvien kokemusten vuoksi kaikki ne epäkohdat, joita monista suomalaisista hoivakodeista on viime päivien aikana paljastunut, ovat tuntuneet Grönin mielestä "uskomattomilta". Grön uskoo, että nyt käytävä keskustelu auttaa parantamaan huonossa kunnossa olevien vanhusten asemaa.
 – Uskon, että tällaiset kohut auttavat. Minua on vähän arveluttanut se, että ulkomaalaiset yhtiöt ovat tällaisten laitosten omistajina. Mikähän tässä on kaiken takana?
 Grönin kolme reseptiä arvokkaaseen vanhuuteen
 Eino Grön tuntee vanhusten asiat hyvin myös Yhdysvalloista, jossa hän pääosin viettää aikaansa. Hän käy muun muassa suomalaisessa lepokodissa pitämässä asukkaille laulutuokioita. Vanhusten tilanne suomenkielisissä laitoksissa on kuitenkin mennyt huonompaan suuntaan.
 – Suomalaisuus on hävinnyt hoitohenkilökunnasta. Hoitajat eivät puhu suomea, mikä johtaa siihen, että kieliyhteys katkeaa. Vanhuksilla englanti unohtuu, ja vain suomen kieli on pohjalla. Jos hoitajat eivät puhu suomea, tuntuu turvattomalta.
 Turvattomuuden tunne on Grönin mielestä yksi keskeisimpiä syitä siihen, että vanhus voi huonosti eikä pysty viettämään arvokasta vanhuutta.
 – Kaikkein tärkeintä on turvallinen olo. Toiseksi tärkeintä se, että vanhus tuntee olevansa tärkeä. Ja kolmanneksi se, että vanhus kokee tulevansa huomatuksi.
 Katso lisää aiheesta perjantai-illan  Sannikka & Ukkola -ohjelmasta  TV1:ssä kello 20:00. Vieraina myös yritysvalmentaja Jari Sarasvuo, aivotutkija Katri Saarikivi, vanhustyön kehittämisen asiantuntija Anna Pylkkänen ja Helsingin pormestari Jan Vapaavuori.

Hoivakodissa asuvaa vaimoaan hoitava Eino Grön: En pelkää vanhuutta – katso laulajalegendan ajatuksia illan Sannikka & Ukkolasta


Summary: Yle Perjantaissa pohditaan tänään seksuaalisuutta. Illan vieraina ovat Marja Kihlström ja Kaisa Merelä.

Illan Yle Perjantai kysyy, mikä mua kiihottaa?
 Seksuaalisuus on tärkeä osa ihmisen hyvinvointia, mutta miksi seksuaalisista haluista on niin vaikeaa puhua? Onko vaikenemisen taustalla syyllisyyttä ja häpeää?
 – Naisen seksuaalisuudesta on vaiettu, sitä on peitelty, jopa pelätty aivan liian kauan. Miehet ovat määritelleet naisen seksuaalisuuden ja nyt on naisten aika ottaa oma tilansa haltuun, seksuaaliterapeutti  Marja Kihlström  sanoo.
 Hänen mielestään naiset taiteilevat edelleen läpi elämän hyvän ja huonon naisen maineen välillä.
 – Naisten on aika ottaa tasa-arvoinen ja heille kuuluva paikka ihmisenä. Siihen kuuluu myös naisen seksuaalisuuden vapauttaminen. Jokaisella pitäisi olla sukupuoleen katsomatta mahdollisuus ilmaista itseään, 33-vuotias Kihlström sanoo.
 Seksuaaliterapeutti ja tietokirjailija Marja Kihlström kirjoittaa blogia Puhu muru. Matti Kihlström
 Ota vastuu omasta orgasmistasi
 Kihlströmiltä ilmestyy huhtikuussa uusi kirja, jossa sukelletaan harjoitusten avulla naisen nautintoihin.  Iso O – harjoituskirja  on jatko-osa kirjalle  Iso O - matkaopas huipulle , jossa Kihlström kirjoittaa naisen orgasmeista.
 – Jo ensimmäisessä seurustelusuhteessa huomasin, miten poikaystäväni unohti minut, kun hän oli itse saanut orgasmin. En hyväksynyt sitä, vaan vaadin, että hän auttaa myös minut huipulle eikä vain lähde pois oman nautintonsa jälkeen.
 Seksuaaliterapeutti ja tietokirjailija Kihlström on myös  Puhu muru  -blogin kirjoittaja. Hän muistuttaa, että nainen on itse oman nautintonsa pääroolissa.
 – Toivoisin, että jokainen nainen ottaisi vastuun nautinnostaan ja orgasmeistaan. Se onnistuu kokemalla itsensä arvokkaaksi, tutustumalla omaan seksuaalisuuteensa ja kertomalla mahdolliselle kumppanille tai kumppaneille toiveistaan.
 Hän uskoo, että kaikki osapuolet nauttivat enemmän, kun nainen nauttii.
 – Uskomus seksuaalisesti passiivisesta naisesta on aika unohtaa. Naiset, otetaan rohkeasti pienin askelin aktiivisempi rooli, Marja Kihlström kehottaa.
 Bloggaaja Kaisa Merelä ihmettelee, miksi seksuaalisuudesta pitäisi vaieta.
 Rosa Kettumäen  ja  Sean Ricksin  vieraan illan lähetyksessä on Kihlströmin lisäksi hyvinvointibloggaaja  Kaisa Merelä .
 Vähän reilu kaksikymppinen Kaisa Merelä kirjoittaa suorasukaisesti seksistä  Kaisaminni-blogissaan . Hän haluaa rikkoa seksitabuja.
 Merelän mielestä seksuaalisuus on tärkeä osa nuoren naisen elämää –miksi siitä siis pitäisi vaieta? Moni voi jäädä paljosta paitsi, jos ei uskalla esimerkiksi häpeän ja pelon takia tehdä seksuaalisia tutkimusmatkoja.
 Perjantaissa tänään: Mikä mua kiihottaa? Vieraina hyvinvointibloggaaja Kaisa Merelä ja seksuaaliterapeutti Marja Kihlström. Perjantai-dokkari: Nainen ja halu. Yle TV1 klo 21.05.
 Ohjelma on nähtävissä myös   Yle Areenassa   ja uusintana TV1:ssä sunnuntaina klo 15.05 ja ensi viikon tiistaina klo 23.20.

Kun ex-poikaystävä sai orgasmin, Marja Khilströmin nautinto unohtui: "Vaadin, että hän auttaa myös minut huipulle, eikä vain lähde pois"


Summary: Perhe elää Kelan ruoka-avun ja suomalaisten vapaaehtoisten tukemana. Isä ei haluaisi olla Suomessa, mutta ei uskalla palata Irakiinkaan, jossa perheen kotiin heitettiin polttopullo.

Laiha, 40-vuotias mies avaa oven ja kättelee.
 –  Imad , tervetuloa.
 Imadin vaimo  Safia  tervehtii kättelemättä. Siihen muodollisuudet jäävät. Vieraille ei tarjoilla kahvia tai teetä, mikä on poikkeuksellista käytöstä irakilaisilta.
 Imad ja Safia eivät ole epäkohteliaita. Pikemminkin liian väsyneitä teeskentelemään hyväntuulisia isäntiä.
 – Mitä merkitystä tällä haastattelulla on, Imad kysyy.
 "Teidän kannaltanne ei mitään. Mutta suomalaisten on hyvä ymmärtää millaisia seurauksia turvapaikanhakijoita koskevalla päätöksenteolla on, ja siksi haluamme kertoa teidänkin tilanteestanne", kuuluu vastaus.
 – Aloitetaan sitten, Imad sanoo.
 Aviopari ja heidän kuusi lastaan asuvat kerrostalolähiössä Keski-Suomessa. Makuuhuoneessa on vanhempien sänky ja televisio, keittiössä suuri ruokapöytä, olohuoneessa kerrossänkyjä lapsille.
 Muita huonekaluja ei juuri ole. Asunto tuntuu väliaikaiselta ratkaisulta, ja sitä se onkin. Perhe haki turvapaikkaa Suomesta yli kolme vuotta sitten. Päätös oli kielteinen, eikä muuttunut oikeudessa.
 Tie Suomessa on kuljettu loppuun. Nyt perheellä on käytännössä kaksi vaihtoehtoa: Palata Irakiin vapaaehtoisesti, tai jäädä Suomeen laittomasti, ilman oleskelulupaa.
 Mutta he eivät suostu lähtemään.
 – Panen kampoihin viimeiseen asti, Imad sanoo.
 "Olen koko elämäni ollut vahva. Jos sinulla on lapsia, voit kuvitella miltä tuntuu kun et voi auttaa heitä".
 Perhe poistettiin vastaanottokeskuksesta viime syksyllä. Imad kutsuu sen jälkeistä elämää "taisteluksi".
 Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneilla ei ole oikeutta tehdä töitä, eikä siten laillista keinoa hankkia rahaa.
 Perhe ei ole oikeutettu perustoimeentulotukeen, mutta kunta on päättänyt maksaa perheen kaksion vuokran. Se tulee halvemmaksi kuin 8-henkisen perheen ylläpito hätämajoituksessa.
 Ruokaa he saavat anomalla Kelalta maksusitoumuksia. Imad näyttää lappua, jolla saa ruokaa 90 euron edestä. Sen tulisi riittää kahdeksi päiväksi. Käytännössä se ei riitä, joten perhe saa apua suomalaisilta ystäviltään.
 Isä ei kiittele Suomea avusta. Hän haluaisi tienata omat rahansa.
 – Kuin olisimme karjaa, jolle heitetään ruokaa. Ja lapset tarvitsevat paljon muutakin.
 Kerran ruokamarketin myyjä ei jostain syystä hyväksynyt Kelan lappua maksuvälineeksi. Imad vaati palvelua huonolla suomellaan, kauppias pyysi paikalle vartijan taluttamaan Imadin ulos. Isänsä mukana ollut perheen vanhin poika  Muhammad  alkoi itkeä.
 Imad kutsui paikalle poliisin, joka totesi kaiken olevan kunnossa. Kauppias pahoitteli asiaa. Se oli laiha lohtu kasvonsa menettäneelle isälle.
 – Olen koko elämäni ollut vahva. Jos sinulla on lapsia, voit kuvitella miltä tuntuu kun et voi auttaa heitä.
 "Miten kalliiksi arvioin elämäni arvon? Tuhat euroa? Kaksi tuhatta? Irakissa itsemurhapommittajan perhekin saa enemmän".
 Aineellinen puute ja ylpeyden nieleminen ei ole ainoa asia, mikä pitää vanhempia öisin hereillä. On ikävää tiedostaa olevansa ei-toivottu.
 – Emme ole tervetulleita, meitä ei hyväksytä. Emme oikeasti elä, olemme kuin puolikuolleita, Imad kuvailee.
 Perheen tilanteelle on oma ihmistieteellinen terminsä:  Sosiaalinen kuolema . Sillä tutkijat kuvaavat ihmisten ikivanhaa käytäntöä sulkea yksilöt yhteisön ulkopuolelle.
 Juuri tästä on kyse: Suomi on sulkenut perheeltä ovensa. Imad, Safia ja lapset ovat täällä edelleen fyysisesti, mutta eivät kunnan kirjoissa, eivät osana yhteiskuntaa.
 Irakilaisperheen kaltaisia ilman lupaa Suomessa oleskelevia kutsutaan usein "paperittomiksi". Hallituksen silmissä he ovat "laittomasti maassa olevia". Sisäministeriö on tehnyt 25-kohtaisen toimintaohjelman ei-toivotuista ulkomaalaisista eroon pääsemiseksi.
 Pakkopalautukset Irakiin ovat kuitenkin olleet viime kesästä lähtien  jäissä . Irak ei suostu ottamaan vasten tahtoaan palautettuja vastaan, joten Suomen poliisi ei voi pakottaa irakilaisperhettä lentokoneeseen.
 Sen sijaan Suomi yrittää houkutella perhettä lähtemään tarjoamalla rahaa. Sitä saa kun poistuu maasta niin sanotun vapaaehtoisen paluun ohjelman kautta. Suomi on  viimeisen kolmen vuoden aikana antanut  yli 4000 ihmiselle yli 3,8 miljoonaa euroa, jotta he palaisivat kotimaihinsa.
 Kahdeksanhenkinen irakilaisperhe saisi palatessaan lentolippujen lisäksi 7500 euroa käteisenä. Summa tuplaantuisi, jos rahat ottaisi käteisen sijaan hyödyketukena, joka tulisi käyttää esimerkiksi yrityksen perustamiseen.
 Imad tuhahtaa.
 – Tarjous on houkutteleva niille, joiden elämä ei ole vaarassa. Niille, jotka ovat vaarassa, raha on arvotonta.
 Isän suupielet vääntyvät hienoiseen hymyyn, joka ei ylety silmiin. Kerta jää ainoaksi kolmituntisen vierailun aikana.
 – Miten kalliiksi arvioin elämäni arvon? Tuhat euroa? Kaksi tuhatta? Irakissa itsemurhapommittajan perhekin saa enemmän.
 Kun rahan tyrkyttäminen ei ole tepsinyt, poliisi on vedonnut Imadin lainkuuliaisuuteen. Irakissa hän oli poliisi, vanhempi konstaapeli.
 – He sanoivat: "Olet poliisi, sinun pitää kunnioittaa lakia". Vastasin, etten voi kunnioittaa lakia, joka koituu kuolemakseni.
 Perheen kotiin heitettiin polttopullo – Migri suositteli muuttoa toiseen kaupunkiin
 Thi Qarin maakunta Etelä-Irakissa vuonna 2015.  Safia herää, kun varastohuoneen ikkunasta heitetään polttopullo. Safia näkee vaatehuoneessa riehuvat liekit, ja huutaa apua.
 Naapurit saapuvat sammuttamaan tulipaloa, kukaan ei loukkaannu. Kun Imad ehtii paikalle, liekit ovat jo sammuneet ja varastohuone sisältöineen palanut poroksi.
 – Miten kuvailisin sitä? Se oli kauheaa, koko huone paloi, äiti muistelee.
 Ongelmat olivat alkaneet vuonna 2009, kun Imadin eno  Hakim  tapettiin.
 Eno oli rajavartiolaitoksen päällikkö ja Imad ihaili häntä. Murhaajien kiinnisaamisesta tuli kunnia-asia.
 Imadin mukaan tappajat kuuluivat Mahdin armeijaan, joka oli yksi Irakin vaikutusvaltaisimmista aseellisista joukoista. Imad tunsi yhden epäillyistä ja avusti poliisia tappajien vangitsemisessa. Varsinaista oikeudenkäyntiä ei Imadin mukaan kuitenkaan koskaan pidetty. Tappajat olivat neljä vuotta vankilassa ja sitten heidät vapautettiin. Polttopulloisku tapahtui pian tämän jälkeen.
 Imad alkoi pelätä. Hän oli varma, että häntä vainottiin. Perhe lähti Irakista kolme kuukautta iskun jälkeen.
 – Olo helpotti heti kun saavuimme Turkkiin. Olimme kaukana ongelmista, Imad kertoo.
 "He haluavat, että annan turvapaikalle uuden syyn. Mistä minä saan uuden syyn"?
 Perhe kulki läpi Euroopan osana satojen tuhansien turvapaikanhakijoiden joukkoa. Itävallassa Imad lähestyi paikallisen Punaisen ristin työntekijää ja kertoi ajattalevansa turvapaikan hakemista. Työntekijä ei suositellut sitä.
 – Nainen sanoi: Älä jätä hakemustasi tänne. Mene sinne missä ihmisiä on vähemmän. Hae turvapaikkaa Suomesta.
 Suomen Maahanmuuttovirasto uskoi kertomuksen enon kuolemasta ja polttopulloiskusta. Maahanmuuttovirasto ei kuitenkaan uskonut, että isku johtui varmuudella enon tappajien ilmiannosta, tai että Imad olisi merkitty mies koko Mahdin armeijan silmissä.
 Maahanmuuttovirasto totesi Imadille, että hänen kokemansa pelko oli kenties tosiasia, mutta perusteetonta, ja että perhe voisi muuttaa turvallisesti muualle Irakiin.
 Imad valitti asiasta hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeus kuitenkin totesi, että jos aseellinen ryhmittymä uhkaisi perheen turvallisuutta, ongelmien olisi pitänyt alkaa ennen kuin enon murhaajat vapautuivat vankilasta. Käännytyspäätös pysyi voimassa.
 Imad tietää, että hänellä olisi edelleen mahdollisuus turvapaikkaan, jos hän ilmoittaisi vainolleen uuden perusteen. Jotkut suomalaiset ja turvapaikan saaneet irakilaiset ovat neuvoneet häntä vaihtamaan uskontoa. Islaminuskon hylkääminen tai kääntyminen kristinuskoon on yleisimpiä perusteita uusintahakemuksissa.
 Mutta Imad ei aio tehdä sitä.
 – He haluavat, että annan turvapaikalle uuden syyn. Mistä minä saan uuden syyn? Ei minulla ole toista syytä, enkä halua valehdella. Minä ajattelen nyt sitä, miten voisin elättää perheeni. En sitä, että alkaisin etsimään itselleni uutta uskontoa.
 "Lapset aistivat vanhempiensa ahdistuksen. Etenkin Mohammad (vasemmalla) ymmärtää perheen tilanteen", sanoo äiti Safia. Ghadi Boustani
 Perheen vanhimmat lapset, 13-vuotias Muhammad ja 10-vuotias  Marwa  saapuvat koulusta kesken haastattelun. He tervehtivät toimittajia ja menevät sisarustensa luo.
 Olohuoneesta ei kuulu kolmituntisen haastattelun aikana juuri yhtään itkua, naurua, tai sisarusten riitelyä. Vain kymmenenkuinen  Adnan  kitisee välillä, ja 3-vuotias  Leila  käy vaatimassa äidiltään jotain arabiaksi. Asunto on hiljainen ottaen huomioon, että siellä asuu kahdeksanlapsinen perhe.
 Lapset tiedostavat, että kaikki ei ole hyvin, Safia sanoo. Etenkin Mohammad tietää missä mennään.
 – Yritämme olla puhumatta asiasta. Mutta hän ymmärtää. Jotkut hänen kaverinsa ovat kertoneet, että heillä on oleskelulupa. Mohammad kysyy, miksi meillä ei ole?
 Sitä vanhempien on vaikea selittää. Imad katuu Suomeen tuloa syvästi.
 – En halua olla Suomessa, mutta en voi olla muuallakaan. Jos haluatte että lähdemme, niin lähdemme. Mutta antakaa mahdollisuus mennä johonkin toiseen maahan.
 Sitä mahdollisuutta ei ole. EU:n sääntöjen mukaan perhe palautettaisiin toisesta jäsenvaltiosta aina sinne mihin ensimmäinen turvapaikkahakemus on jätetty, eli Suomeen.
 Mitä jos Suomi ja Irak saavat sovittua palautussopimuksen ja pakkopalautuksia aletaan taas tehdä Irakiin? Lähtisittekö sitten?
 – En tiedä, miten reagoisimme siihen, Imad sanoo.
 Tammikuussa sisäministeri  Kai Mykkänen   ilmoitti , että Suomi toivoo jatkossa saavansa sopimuksen aikaan yhdessä muiden EU-maiden kanssa. Sen voi tulkita niin, että muutosta Suomeen jääneiden irakilaisten tilanteeseen ei ole tulossa lähiaikoina.
 Kello käy. Toistaiseksi perhe jatkaa elämäänsä kykenemättä palaamaan Irakiin, tai elämään normaalia elämää Suomessa. He odottavat ratkaisua, joista yksikään ei näytä onnelliselta.
 – Pelko, jota koimme Irakissa, on palannut.
 Lue myös:
 Lentolippu Irakiin ja 5 000 euroa päälle? Suomi tarjoaa turvapaikanhakijoille yhä enemmän rahaa, jotta he poistuisivat maasta
 Haastateltujen nimet on muutettu perheen lapsien suojelemiseksi.

Suomi tarjoaa tuhansia euroja, mutta 8-henkinen perhe ei palaa Irakiin – "tarjous on houkutteleva niille, joiden elämä ei ole vaarassa"


Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo ilmoittaa, että Yhdysvallat vetäytyy keskimatkan ydinohjuksia rajoittavasta INF-sopimuksesta.
 Kerromme hetken kuluttua lisää.
 INF-sopimus Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton vuonna 1987 solmima sopimus kieltää muut kuin mereltä laukaistavat lyhyen ja keskipitkän matkan ohjukset. Taustalla oli maiden välinen asevarustelukilpailu, joka johti muun muassa ohjusten sijoittamiseen Eurooppaan. Sopimuksen tuloksena vuoteen 1991 mennessä tuhottiin noin 2 700 ohjusta. Presidentti Vladimir Putin sanoi vuonna 2007, että sopimus ei enää palvele Venäjän etua.

Yhdysvallat ilmoittaa virallisesti vetäytyvänsä ydinohjuksia rajoittavasta INF-sopimuksesta


Summary: Palkankorotuksia ja tekstimuutoksia sisältävä työehtosopimus on tarkoitus vahvistaa kahden viikon kuluttua.

Satamien ahtaajien työehdoista on saatu aikaan neuvottelutulos. Ahtausalan uusi työehtosopimus on kaksivuotinen ja pitää sisällään sekä tekstimuutoksia että palkankorotuksia tänä ja ensi vuonna.
 Sopimuksesta neuvoteltiin pari viikkoa. Työntekijöitä edustavan AKT:n ja työnantajaa edustavan Satamaoperaattorit ry:n on tarkoitus vahvistaa uusi sopimus kahden viikon kuluttua. Sopimuksen yksityiskohtia ei kommentoida ennen sitä.

Ahtausalan työehtosopimuksesta sopu


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Puolustusministeriö on kuullut Ilmavoimien komentajaa  Sampo Eskelistä  Lemmenjoki-tapauksesta. Ministeriö päätti, ettei virasta pidättämistä edellytetä.
 Kerromme kohta lisää.

Puolustusministeriö kuuli Ilmavoimien komentajaa Lemmenjoki-tapauksesta – virasta pidättämistä ei edellytetä


Summary: Poliisi vaatii, että Espanjassa vielä oleva mies vangitaan.

Pirkanmaalla tutkitaan epäiltyä törkeää eläinsuojelurikosta.  Poliisin mukaan  pariskunta salakuljetti Espanjasta kymmeniä koiria Suomeen ja myi täällä niitä eteenpäin.
 Pirkanmaan käräjäoikeus vangitsi marraskuussa vuonna 1970 syntyneen tamperelaisnaisen, jota epäillään törkeästä eläinsuojelurikoksesta ja useista petoksista. Nyt poliisi vaatii myös rikoksista epäillyn miehen vangitsemista Pirkanmaan käräjäoikeudessa.
 Mies on vedonnut siihen, että hän on perheen kolmen alaikäisen lapsen kanssa Espanjassa, eikä pääse tulemaan.
 Poliisin mukaan osa koirista on todettu sairaiksi, vaikka myyjä on vakuuttanut koirat terveiksi. Koirilla on todettu muun muassa sikaripunkki, iho-oireita ja yskää.
 Osa koirista on poliisin mukaan myyty rotukoirina, vaikka nämä ovat sekarotuisia. Myyjät ovat maksaneet koirista 600–1 800 euroa.
 – Koirien tuonti ei ole täyttänyt maahantuloedellytyksiä. Osa eläimistä on ollut sairaita, kertoi rikosylikomisario  Jari Kinnunen  aiemmin.
 – Suomeen tuotuja koiranpentuja on pidetty epäasiallisissa olosuhteissa sekä kuljetuksen että säilytyksen aikana. Myös maahantuontiasiakirjoissa ja koirien rekisteröintimerkinnöissä on ollut puutteita.
 Poliisin mukaan pariskunta on pyrkinyt teettämään koirilla pentuja ja myymään niitä.
 Poliisin mukaan pariskunta kuljetti samalla kuljetuskerralla pakettiautossa 14 koiraa, viisi parta-agamaliskoa ja yhden neitokakadu-linnun. Samassa autossa matkustivat myös perheen kolme lasta.
 Eläinlääkärin ilmoitus johti jäljille
 Pariskunnan epäillään tuoneen koiria Suomeen vuodesta 2014 asti. Asia tuli poliisin tietoon viime vuonna, kun eläinlääkäri teki siitä ilmoituksen. Epäillyt poistuivat sen jälkeen Espanjaan, mutta nainen palasi takaisin.
 Poliisi haluaa miehen Suomeen, koska poliisi epäilee hänen jatkavan pentutehtailua ja koirien kauppaa Espanjassa ja sieltä käsin. Miehellä on nyt poliisin tietojen mukaan yli 15 koiraa.
 Pariskuntaa epäillään todennäköisin syin törkeästä eläinsuojelurikoksesta ja useista petoksista. Rikosnimikkeinä ovat myös salakuljetus, eläintunnistusjärjestelmästä annetun lain rikkominen, eläintautirikkomus ja eläinsuojelurikos.
 Suomeen tuodut koiranpennut ovat täällä melko harvinaista americanbully-rotua.
 Lue lisää:
 Tamperelaisnainen vangittiin epäiltynä koirabisneksestä – toi koiria Espanjasta ja myi niitä eteenpäin
 Eläinsuojelupomo: "Yhtään eläintä ei pitäisi myydä netissä – nettikauppa kiellettävä"
 Pentutehtailija voi tehdä vuodessa 100 000 euron tilin

Pakettiautossa Espanjasta Suomeen matkasi 14 koiraa ja 3 lasta – pariskuntaa epäillään laittomasta koirabisneksestä


Summary: Trumpin mukaan tiedotusvälineet ovat tulkinneet väärin tiedustelupalveluiden johtajien antamia tietoja.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on muuttanut kantaansa maansa tiedustelupalveluista.
 Trump tapasi eilen torstaina tiedustelupalveluiden johtajia Valkoisessa talossa. Tapaamisen jälkeen hän kertoi tiedotusvälineille olevansa pitkälti samaa mieltä ja "samalla sivulla" tiedustelupalveluiden kanssa.
 Keskiviikkona tiedustelujohtajat olivat kongressin kuultavina ulkopoliittisesta tilanteesta. Heidän todistuksensa poikkesivat merkittävästi tiedoista, joita presidentti oli kertonut.
 Johtajien mukaan Pohjois-Korea ei ole aikeissa hävittää ydinaseitaan ja Iranin ydinasesopimus toimi hyvin. Trump on kertonut, että Pohjois-Korea aikoo hävittää ydinaseensa ja että Iranin ydinsopimus on kelvoton.
 Tiedusteluväki toisti aiemmin tekemänsä johtopäätöksen, jonka mukaan Venäjä yritti vaikuttaa Yhdysvaltain presidentinvaaleihin. Trump on kiistänyt tämän.
 Myöhemmin Trump lähetti kaksi tuohtunutta twiittiä, joissa hän kuvasi tiedustelupalveluiden johtajia "passiiviksi" ja "naiiveiksi" ja kehotti heitä menemään takaisin kouluun.
 Trump suivaantui USA:n tiedustelupomoille: "Heidän pitäisi palata koulun penkille"
 Nyt hän syytti mediaa siitä, että se olisi tulkinnut väärin tiedustelupalveluiden viestiä ja ottanut asioita ulos kontekstistaan.
 Trump sanoi myös arvostavansa tiedustelupalveluita.
 Edustajainhuoneen demokraattipuoluetta edustava puheenjohtaja  Nancy Pelosi  käytti tilaisuuden hyväkseen naljaillakseen Trumpin kustannuksella.
 Pelosin mukaan tiedustelujohtajat olivat rohkeita, kun uskalsivat julkisesti asettua Trumpia vastaan.
 – Yksi pelottava tekijä tässä on se, ettei presidentillä näytä olevan keskittymiskykyä eikä myöskään halua kuunnella, mitä tiedusteluelimillämme on hänelle kerrottavanaan, Pelosi sanoi torstaina.

Trumpin mieli muuttui – nyt hän on "samalla sivulla" tiedustelupalvelujen kanssa


Summary: Uudessa verkkopalvelussa on miljoonia  suomalaisia paikannimiä, joita voi tarkastella kartoilla ja tilastoina. Nykyisten karttojen lisäksi käytössä on luovutetun Karjalan karttoja ja 1900-luvun vaihteen venäläisiä karttoja.

S uomalaiset ovat olleet kekseliäitä nimeämään paikkoja. Nimistötiedosta kiinnostuneet voivat ammentaa tilastoja ja karttatietoa uudesta  Nimisammosta.
 Nimistöntutkija, professori  Terhi Ainiala  kertoi Radio Suomen Päivässä, että Nimisammosta voi katsoa esimerkiksi oman kotipaikan nimen ja sen, kuinka monesta aineistosta siitä löytyy tietoa.
 – Nimisampo on kaikille nimistöstä kiinnostuneille avattu aarreaitta. Se sisältää tiedot suomalaisista perinnäisistä paikannimistä, joita asukkaat ovat käyttäneet tärkeistä paikoista puhuessaan. Tutkijat puolestaan voivat selvittää esimerkiksi, millaisia eroja eri nimien käytössä on eri puolilla Suomea.
 Ainialan mukaan esimerkiksi Äijä-alkuiset nimet sijoittuvat selvästi Länsi-Suomeen ja Ukko-alkuiset paikannimet Itä-Suomeen.
 Nimisampo sisältää tiedot suomalaisista perinnäisistä paikannimistä. Järjestelmä perustuu Kotimaisten kielten keskuksen digitoimaan nimiarkistoon ja Maanmittauslaitoksen paikannimirekisteriin. Nimiarkistoon on kerätty kansalaisilta yli kaksi miljoonaa paikannimitietoa yli sadan vuoden aikana. Paikannimirekisterissä on 800 000 nimeä.
 Ainiala pitää maailmanlaajuisestikin hyvin ainutlaatuisena, että nimitieto on pystytty digitoimaan ja kokoamaan yhteen palveluun. Nimisampo ei sisällä kaupunkien kaavanimistöä vaan nimistöä on kerätty kansan suusta.
 – Suomessa on ollut vahva perinne paikannimitietojen keräämisessä. Jo yli sata vuotta sitten Suomessa alettiin kerätä nimitietoja talteen tavallisilta asukkailta. Alunperin ne ovat olleet vain paperisia nimilappuja.
 Nimisampo täydentyy, kun uutta nimistöä tulee. Kotimaisten kielten keskuksessakin on nimistöä, jota ei ole saatu vielä mukaan. Kansalaiset voivat ehkä myöhemminkin ehdottaa täydennyksiä Nimisampoon, pohdiskelee professori Ainiala.
 Kissanpiiskaajankuja, Pyttysaari, Onpahanvaanlampi
 Professori Terhi Ainialan mukaan kansalaiset ovat luovia nimeämään itselleen tärkeitä paikkoja.
 – Paikannimien perimmäinen tehtävä on erottaa paikka muista paikoista. On pitänyt löytää keino, jolla juuri se paikka eroaa muista. Silloin nimetään vaikkapa Kissalammeksi paikka, joka on Koiralammen vieressä.
 Nimisampo on laadittu Helsingin yliopiston digitaalisten ihmistieteiden Heldig-keskuksessa yhdessä Aalto-yliopiston semanttisen webin teknologian tutkijoiden kanssa.

Onpahanvaanlampi, Myrkky, Pöksynhaara - Nimisampo näyttää suomalaiset paikannimet kartalla


Summary: Saamelaisten itsehallintoon päästettiin ei-saamelaisia henkilöitä Saamelaiskäräjien tahdon vastaisesti.

YK moittii Suomea saamelaisten oikeuksien loukkaamisesta. YK:n Ihmisoikeuskomitea katsoo, että Suomen korkein hallinto-oikeus toimi väärin, kun se hyväksyi Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon sellaisia henkilöitä, jotka Saamelaiskäräjät itse oli hylännyt aiemmin.
 Komitean moitteet liittyvät KHO:n päätökseen, jolla liitettiin yli 90 henkilöä vaaliluetteloon vuonna 2015.
 Asiasta valitti Saamelaiskäräjät. Sen mielestä KHO:n ratkaisu loukkasi saamelaisten alkuperäiskansaoikeuksia, kuten itsemääräämisoikeutta.
 Komitea painotti ratkaisuissaan saamelaisten itsemääräämisoikeutta. Se suosittelee, että Suomi muuttaa saamelaiskäräjälakia niin, että äänioikeus määrittely kunnioittaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta.
 Lisäksi komitea suosittelee, että Suomen valtio ryhtyy toimiin, joilla estetään vastaavat oikeudenloukkaukset jatkossa.
 Lue lisää
 Valtioneuvoston tiedote
 Ihmisoikeuskomitean ratkaisu (englanniksi)
 Saamelaiskäräjät valittaa YK:n ihmisoikeuskomiteaan KHO:n ratkaisusta
 KHO hyväksyi 93 uutta ihmistä saamelaisiksi

YK:n ihmisoikeuskomitea moittii Suomea saamelaisten oikeuksien loukkaamisesta