Summary: Esimiehen mukaan tuomari on yksi ahkerimmista ja osaavimmista.

Helsingin hovioikeus kehottaa Itä-Uudenmaan käräjäoikeutta seuraamaan tuomarinsa käytöstä ja pyytää oikeudelta selvitystä ensi vuoden loppuun mennessä, hovioikeus tiedottaa.
 Hovioikeuden kannanotosta selviää, että asianajajat, poliisi ja syyttäjät näkevät tuomarin käytöksessä ongelmia. Asianajajat kuvailevat käytöstä painostavaksi, epäasialliseksi, nöyryyttäväksi ja kyykyttämiseksi. Asianajajat ja syyttäjät pitävät tuomitsemislinjaa poikkeuksellisena ja arvostelevat tuomaria jopa puolueellisuudesta. Lausumissa kerrotaan muun muassa törkeästä ja asiattomasta käytöksestä ja papereiden heittelystä.
 – Käyttäytymisen perusteella monessa asiassa asiamiesten päämiehille on syntynyt käsitys siitä, että tuomari ei ole puolueeton, sanotaan Asianajajaliiton selvityspyynnössä.
 Myös syyttäjät pitävät tuomaria asenteellisena ja tämän käytöstä poikkeuksellisen huonona.
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa vuodesta 2005 toiminut miestuomari sanoo hovioikeuden mukaan antamassaan selvityksessä, että hänellä on tapanaan keskittyessään kurtistaa otsaansa ja hän monista eri syistä työntää tuolia ja silloin tällöin myös tuskastuu istunnossa, kuten monet muutkin oikeuden puheenjohtajat.
 Hän on myös todennut hovioikeuden mukaan tarjoutuneensa keskustelemaan syyttäjien kanssa asioista, kun hänen tietoonsa on tullut moitteita. Hovioikeuden asiakirjasta ei suoraan selviä, kiistääkö mies kaikki häneen kohdistetut väitteet.
 STT ei tavoittanut tuomaria tiistaina kommentoimaan asiaa.
 Käräjäoikeuden laamanni puolustaa tuomariaan
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden laamanni  Timo Heikkinen  puolustaa hovioikeudelle alaistaan. Hänen mukaansa tuomari on yksi ahkerimmista tehokkaimmista ja oikeudellisesti osaavimmista tuomareista. Hänen mukaansa tuomarin käyttäytyminen on moitteetonta käräjäoikeuden sisällä, vaikkakin asiakkaat ovat antaneet tuomarin istuntosalitoiminnasta selvästi enemmän moitteita kuin muiden tuomareiden toiminnasta.
 Ennakkoasenne saattaa johtua laamannin mukaan siitä, että tuomari perehtyy juttuihin etukäteispainotteisesti ja pyrkii tarvittaessa ohjaamaan juttua oikealle uralle, mikä saattaa näyttäytyä joillekin ennakkoasenteena.
 – Tätä saattaa lisätä tuomarin käyttämä oikeustieteellinen kieli, kehonkieli ja äänensävy, laamanni on hovioikeuden mukaan sanonut.

Asianajajat ja syyttäjät arvostelevat "papereita heittelevää" käräjätuomaria kyykyttämisestä ja puolueellisuudesta


Summary: Asiantuntijoiden mukaan mediakasvatuksen lisäksi seksuaalivalistus on tarpeen entistä aikaisemmassa vaiheessa.

2010-luvulla vanhempia on neuvottu opettamaan verkon ja somen turvataitoja lapsille, kun ekaluokka alkaa. Nyt yhä useamman lapsen päiväkotiura loppuu jo viisivuotiaana. Siirtyminen koulun ja sosiaalisen median vaikutuksen piiriin alkaa siis entistä aikaisemmin.
 Esimerkiksi Tampereella kaikki kaupungin esikouluopetuksessa olevat lapset käyvät eskarinsa kouluissa.
 Vaikka kuusivuotiaalla itsellään ei olisi puhelinta, koulun vanhemmilla lapsilla varmasti on.
 – Mutta eivät ne ekaluokkalaisetkaan median turvataitoja tai somea vielä kunnolla hallitse. Voi syntyä tilanteita, joissa eskarilaiset näkevät puhelimilta sopimatonta sisältöä tuntematta edes somen perusasioita,  Suvi Uski  sanoo.
 Hän on yksi Someturvan perustajista ja näkee työssään, millaista jälkeä sosiaalinen media jättää. Vuonna 2017 perustettu Someturva tarjoaa juridisia neuvoja ja psykologista ensiapua kaikenikäisille, jotka kaipaavat sosiaalisessa mediassa kohtaamiinsa ongelmiin apua.
 Nuorimmat avunpyytäjät ovat seitsemänvuotiaita ekaluokkalaisia.
 "Me kehumme lasta, kun hän oppii käyttämään Padia. Mutta me emme vielä edes tiedä, millaista jälkipyykkiä joudumme tulevaisuudessa somen jäljiltä pesemään", Suvi Uski toteaa. Pekka Tynell / Yle
 Ei enää vain pornoa
 Asiantuntijoiden mukaan yhä nuoremmilta lapsilta kiristetään seksuaalissävytteisiä kuvia ja heille lähetetään videoita, joita pienen mieli ei pysty käsittelemään.
 – Aikuiset ovat lähetelleet hyvin pienille lapsille esimerkiksi videoita itsestään masturboimassa. Joissain lasten WhatsApp-ryhmissä on kiertänyt videoita, joissa tapetaan ihminen, Uski kertoo.
 Hän korostaa, että kuka tahansa lapsi voi törmätä pornoon tai esimerkiksi pahoinpitelyvideoihin. Samalla luokalla tai koulussa on aina joku, jolla on puhelimessaan vähintään WhatsApp-sovellus.
 Videoita saatetaan katsoa lapsiryhmissä.
 Esimerkiksi  Vantaalla paljastui lokakuun alussa alakoululaisten WhatsApp-ryhmä , jossa levitettiin kovaa pornoa, eläimiin sekaantumista, ampumista ja silpomista.
 – Kenenkään ei pitäisi joutua näkemään sellaista materiaalia, mutta vielä syvemmin se järkyttää, jos puhetta vaikeista tai vaarallisista somevideoista ei ole ollut ensinkään, Uski toteaa.
 Uski neuvoo, että saman luokan lasten vanhempien kannattaisi yhdessä sopia pelisäännöistä. Kun kaikilla on samat säännöt siitä, milloin puhelin laitetaan pois, mitkä pelit tai sovellukset ovat ok, lapset eivät voi aina vedota siihen, että “munkin pitää saada, kun kaverikin saa”.
 Mediakasvatuksen lisäksi seksuaalivalistusta pitäisi kouluissa antaa jo nykyistä paljon nuoremmille.  Sari Sarani
 Kiristetty voi päätyä PornHubiin
 Someturvan juristi  Jenny Rontu  on käsitellyt tapauksia, joissa lapsilta ja nuorilta on ensin houkuteltu esimerkiksi WhatsAppin kautta kuvia.
 Sitten kuvilla on kiristetty lisää materiaalia.
 – Että jos et live-videossa tee niin tai näin, kuvat päätyvät verkkoon, pornosivustoille tai vanhemmille. Ja tilanne vain pahenee.
 Rontu on Someturvan kaksivuotisen toiminnan aikana kohdannut tapauksia, joissa suomalaistyttöjen videoita on uhattu ladata esimerkiksi Suomessakin suositulle PornHub-pornosivustolle.
 Someturvan tietojen mukaan nuorimmat uhkaillut ja kiristetyt ovat 12-vuotiaita.
 Mikä Someturva? Someturva on digitaalinen palvelu, jossa käyttäjät voivat ilmoittaa sosiaalisessa mediassa tai muualla verkossa kohtaamastaan kiusaamisesta, häirinnästä tai muusta sopimattomasta käytöksestä. 70 prosenttia avunpyytäjistä on alaikäisiä lapsia ja nuoria. Someturva toimii nimettömänä ja tarjoaa oikeudellista neuvoa ja psykologista ensiapua kaikenikäisille. Vuodesta 2017 toiminut palvelu aloitti ilmaisena pilottina ja voitti Vuosisadan rakentajat kilpailussa puolen miljoonan euron rahoituksen. Esimerkiksi Turun kaupunki on ostanut palveluun oikeudet kaikille koululaisilleen.
 Kyberrikollisuuteen erikoistunut keskusrikospoliisin rikosylikomisario  Sari Sarani  kertoo, että videokuvaa voi päätyä myös muille pornosivustoille kotimaassa tai maailmalla.
 – Mediakasvatuksen lisäksi seksuaalivalistusta pitäisi kouluissa antaa jo nykyistä paljon nuoremmille. Muuten lapsi ei välttämättä edes tiedä, mitkä oman kehon rajat ovat, mikä on oikein ja väärin, Sarani toteaa.
 Kun ennen pienet lapset tutkivat ja tutustuivat omaan kehoonsa fyysisesti, nyt medialaitteet ovat linkittyneet tähänkin.
 Pelastakaa Lapset -järjestön asiantuntija  Hanna-Leena Laitinen  kertoo, että on jo päiväkotilapsia, joilla on joko oma puhelin tai vapaa pääsy esimerkiksi perheen tabletille.
 Laitisen mukaan vanhempien pitäisi ymmärtää, että enää ei ole mitään erillistä digimaailmaa, vaan lasten elämässä some ja digilaitteet ovat aina arjessa ja sosiaalisessa kanssakäymisessä läsnä.
 – Pikkutytöt ovat kuvanneet genitaalialueitaan iPadilla ja tutkineet kehoaan videon avulla. Tässä riskinä tietysti on, että materiaali leviää verkkoon, Laitinen kertoo.
 "Pelkästään järjestöjen panos ei riitä"
 Suomen vahva varhaiskasvatus- ja peruskoulujärjestelmä olisi luonnollinen paikka välittää laajasti vanhemmille tietoa.
 Kuitenkin niin Pelastakaa Lapsien, keskusrikospoliisin kuin Someturvankin asiantuntijoiden mukaan mediakasvatuksen ja some-turvataitojen saanti vaihtelee alueellisesti ja voi olla täysin päiväkoti- ja koulukohtaista.
 – Ei ole tarpeeksi aikaa, resursseja tai tietoa. Nyt digiturvataidoissa ja digitaalisen median käytössä tarvitaan ammattilaisten rakenteellista koulutusta, jotta lasten parissa toimivat ammattilaiset pystyvät tukemaan lapsia toimimaan turvallisesti verkossa. Pelkästään järjestöjen panos ei riitä, Pelastakaa Lapsien Laitinen toteaa.
 Asiantuntijoiden mukaan sosiaalista mediaa tai verkkopelejä käyttävät Suomessa jo päiväkoti-ikäiset lapset. Tällä hetkellä etenkin nuoret viihtyvät vielä esimerkiksi Snapchatissa, mutta sometrendit tulevat ja menevät nopeasti. Yle
 Vanhempainliiton toiminnanjohtaja  Ulla Siimes  korostaa, että vanhemmat janoavat nyt tietoa. Kun teknologia ja sovellukset kehittyvät vauhdilla, vanhemmat haluavat pysyä tahdissa.
 – Koulujen ja vanhempainyhdistysten järjestämät somevanhempainillat ovat aina täynnä. Tässä tarvitaan toimivaa yhteistyötä vanhempien, järjestöjen ja opetuksen ammattilaisten kesken, Siimes toteaa.
 Siimes kehottaa vanhempia pyytämään päiväkodeista ja kouluista tietoa ja yhteistä keskustelua. Kun yksi nostaa aiheen esiin, idea voi saada tuulta alleen ja nousta esimerkiksi vanhempainiltojen puheenaiheeksi.
 – Vanhemmissa on monen eri sukupolven edustajia ja eri tasoisia somen käyttäjiä. Minun lapsuudessani oli namusetiä tai itsensäpaljastajia, ei someahdistelijoita. Verkon tuomia puolia voi olla vaikea tunnistaa ja ymmärtää, Siimes sanoo.
 Puhelinnumero riittää
 Yle uutisoi keväällä,  miten pedofiilit etsivät pieniä lapsia suosituilta pelialuistoilta , kuten Fortnitesta ja Minecraftista. Someturvan Suvi Uski muistuttaa, että verkossa lapsia eivät enää etsi vain pedofiilit, vaan myös aikuiset, jotka haluavat hyötyä lapsista rahallisesti. Alastomuutta sisältävillä ja seksuaalissävytteisillä kuvilla ja videoilla käydään nyt kauppaa myös Suomesta käsin.
 Pelastakaa Lapset -järjestön Laitinen kertoo, että pienten lasten on vaikea ylipäätään hahmottaa, että esimerkiksi turvallisen tuntuisessa WhatsAppissa tai muissa palveluissa viestejä voi lähettää myös vieras aikuinen.
 Aika moni vanhempikin mieltää WhatsAppin yhä turvalliseksi ja käteväksi perheen viestintäkanavaksi.
 Kyberrikollisuuteen erikoistunut rikosylikomisario Sari Sarani sanoo, että vain pieni osa tapauksista, joissa lapsia tai nuoria houkutellaan seksiin netissä, tulee muiden tietoon. Katriina Laine / Yle
 Rikosylikomisario Sarani korostaa, että riskejä on kaikilla somealustoilla. Ja vaikka itsellä ei olisi yhtäkään sovellusta, oma puhelinnumero on aina jollain toisella tallessa.
 – Kun yhteystietoluetteloita saadaan varastettua tai vuodetaan, oma puhelinnumero voi päätyä rikollisiin käsiin. Siksi näistä asioista täytyy tietää ja puhua enemmän, jotta asiat eivät tule täysin yllätyksenä ja tuntemattomina vastaan.
 Somekiusaaminen jää usein piiloon
 Sosiaalisen median käytön kasvu on lisännyt myös verkossa tapahtuvaa kiusaamista. Someturvan Suvi Uskin mukaan kiusaaminen verkossa voi olla julmempaa kuin niin sanotusti perinteinen kiusaaminen.
 – Sitä ei pääse pakoon, se seuraa kaikkialle eikä verkko unohda, Uski sanoo.
 Koululaiset ovat esimerkiksi repineet vessan oven auki ja kuvanneet kiusattua lasta vessanpöntöllä ja sitten jakaneet videon someen.
 Lapset ovat tehneet kiusattujen kuvista myös meemejä tai yhdistäneet kuviin pornografisia elementtejä ja jakaneet niitä eteenpäin.
 Mitä kiusallisempaa materiaalia, sen paremmin se verkossa etenee ja pysyy.  Jenny Rontu
 Someryhmistä voidaan myös jättää ulkopuolelle, tai niiden keskusteluissa herjataan yhtä.
 Someturvan juristi Jenny Rontu on käynyt läpi lasten kertomia tapauksia, joissa alastonkuvat ovat lähteneet leviämään ympäri koulun someryhmiä, mutta myös siitä eteenpäin verkkoon.
 Rontu muistuttaa, että ihastukset, omaan kehoon tutustuminen ja seksuaalinen herääminen kuuluvat lapsuuteen.
 – Minullakin oli ala-asteella eka poikakaveri, kuten monella muulla, se ei ole uutta. Digiaika vain on muuttanut lapsuuden ihastumisiakin ja se voi näkyä tavoilla, joita lapsi ei osaa ennakoida, Rontu sanoo.
 Someturvasta apua hakeneet 8–10-vuotiaat lapset ovat kertoneet lähettäneensä tyttö- tai poikakaverille alastonkuvia.
 Näissä tapauksissa lapset ovat ottaneet kuvan esimerkiksi pepustaan pikkarit päällä tai kuvanneet itseään koskettelemassa kehoaan.
 Kun kimpassa olo sitten on loppunut, kuvat ovat päätyneet kiusantekona yleiseen someen.
 – Ja mitä hirveämpää tai kiusallisempaa materiaalia, sen paremmin se verkossa etenee ja pysyy, Rontu toteaa.
 Uutisointi lisää uskallusta kertoa
 Oulun seksuaalirikosvyyhti  paljastui vuosi sitten. Samalla Someturvalle lasten itsensä ilmoittamat seksuaalirikosten määrät nousivat yli 50 prosentilla.
 Marras–joulukuun aikana ilmoituksia tuli yli sata, kun siihen mennessä samana vuonna ilmoituksia oli ehtinyt tulla noin 50.
 – Ihmeteltiin, kun meidän tiimimme oli vähän alakuloisen oloinen. Huomattiin, että yhtäkkiä meillekin alkoi tulvia näitä tapauksia. Oulun tapausten uutisointi sai lapset kertomaan niistä, Suvi Uski kertoo.
 Lapset ja nuoret eivät aina edes tiedosta, että rikosta on tapahtunut, että lapsi on uhri, ei koskaan syyllinen.
 – Tästä syystä asioista pitäisi puhua. Niin mediassa, kouluissa kuin kotonakin.
 Someturvalle ilmoitetuissa tapauksissa, joissa alaikäisen seksuaalista itsemääräämistä on loukattu, 85 prosenttia lapsista ja nuorista on kertonut vahingoittaneensa itseään esimerkiksi viiltelemällä tai harkinneensa itsemurhaa.
 Someturvan tilaston mukaan nuorimmat heistä ovat 13-vuotiaita lapsia.
 – Eli jo alastonkuvien levittely koulun somessa voi ajaa lapset vahingoittamaan itseään. Usein verkkokiusaaminen myös jää piiloon. Tähän auttaa vain jatkuva keskustelu ja luottamuksen vaaliminen kotona, Uski toteaa.
 Lue lisää:
 Lasten houkuttelu seksitekoihin internetissä ei laannu – "Digielämän turvaohjeita kannattaa kerrata kotona"
 Alakoululaisten WhatsApp-ryhmässä levitettiin kovaa pornoa ja raakaa väkivaltaa – KRP: "Vaikuttaa siltä, että tällainen toiminta on muuttumassa lukumääriltään mittavaksi"
 Yubo-sovellus luotiin lapsille ja nuorille kavereiden etsimistä varten – siitä tulikin alaikäisten Tinder
 Näin pedofiilit saalistavat suosikkipeleissä Fortnitessa ja Minecraftissa – asiantuntija neuvoo, kuinka lasta voi suojella verkossa
 Koulu alkaa kiusaajien kohtaamisella: 14-vuotias kirjoitti blogitekstin, jotta saisi olla rauhassa – "Jos tälle nauretaan, aivan sama"

Jo 12-vuotiaita on uhattu somessa pornosivustoille päätymisellä: yhä nuoremmat lapset törmäävät väkivaltavideoihin ja verkkokiusaamiseen


Summary: Tommi Toijan patsasmeren rinnalle on Hämeenlinnan taidemuseon näyttelyssä nostettu piirustuksia sekä suuria kasvoreliefejä.

Kuvataiteilija  Tommi Toija  teki läpimurtonsa suuren yleisön tietoisuuteen kahdeksan metriä korkealla betoniveistoksella viisi vuotta sitten. Pissaava jättipoika oli vuoden kuvatuin kohde Helsingissä. Nykyään patsas seisoo ja liruttaa Helsingin Jätkäsaaressa.
 Big Bad Boy -veistoksesta löytyy miniversio Hämeenlinnan taidemuseosta. Museo esittelee tänä syksynä suomalaisen kuvanveiston kuumaa nimeä lähes 300 teoksen voimalla.
  Teen paljon muutakin kuin vain kusevia ukkeleita.  Tommi Toija, kuvanveistäjä
 Pikku-ukkoja esittävät patsaat ovat tuoneet Toijalle paljon näkyvyyttä ja positiivista julkisuutta, mutta myös leimanneet miehen yhden tyylin tekijäksi.
 – On hyvä muistaa, että teen paljon muutakin kuin vain kusevia ukkeleita, naurahtaa Tommi Toija.
 On näyttelyn kuratoineen  Veikko Halmetojan  ansiota, että paljon julkisuutta saanut taiteilija pääsee Hämeenlinnassa myös laventamaan taiteilijakuvaansa suuren yleisön edessä.
 Halmetoja kävi läpi Toijan piirrosarkistoja ja nosti Hämeenlinnan näyttelyyn mukaan croquis-piirroksia ja akvarelleja. Osa niistä on esillä ensimmäistä kertaa.
 Osa näyttelyn piirroksista ja akvarelleista ovat esillä ensimmäistä kertaa. Miki Wallenius / Yle
 Piirroksista ja akvarelleista käy ilmi, miten kuvataiteilija hahmottelee ilmeitä elämästä hämmentyneille ihmisille.
 Tommi Toija pitääkin taiteilijakoti Lallukassa Helsingissä aina kerran viikossa hetken, jolloin taiteilijayhteisö kokoontuu tekemään pikaisia luonnoksia elävästä mallista.
 Muukalaiset-patsasmeressä ollaan yhdessä, mutta yksin
 – Tommi Toija on tämän päivän mielenkiintoisia nykykuvanveistäjiä. Hämeenlinnassa olemme seuranneet hänen uraansa pitkän aikaa, tunnustaa amanuenssi  Maria Laine  Hämeenlinnan taidemuseosta. Tommi Toijan Omat kuvat -näyttely toteuttaa Laineen pitkäaikaisen haaveen.
 Hämeenlinnan taidemuseon yhden huoneen ovat täyttäneet suuret kasvoreliefit. Miki Wallenius / Yle
 Taidemuseossa talon eri huoneisiin on tehty installaatioita, joissa on oma teemansa.
 Suomalaisten tuntemat ilmeikkäät pikku-ukkelit vastaavat näyttelyn vaikuttavimmasta installaatiosta. Yhteen huoneeseen sijoitetut 120 rujoa ihmisfiguuria on samalla sekä koskettava että hämmentävä näky.
 Hänen teoksiinsa pystyy samaistumaan ja niihin pystyy eläytymään.   Veikko Halmetoja, näyttelykuraattori
 Eri kokoiset rujot ihmishahmot ovat yhdessä, mutta samalla erikseen, yksinäisiä. Jokaisella patsaalla on persoonallinen ilmeensä, muutamalla jopa epätoivon ja kauhun piirteitä kasvoissaan.
 Kuraattori Veikko Halmetoja tietää, miksi Tommi Toija on saanut suomalaisilta kuvataiteen ystäviltä innostuneen vastaanoton.
 – Hänen teoksiinsa pystyy samaistumaan ja eläytymään. Monet ihmiset kokevat ne helposti ymmärrettäviksi.
 Hämeenlinnassa Toijan lapsuutta elävät poikahahmot leikkivät ilmapalloilla, verhoutuvat kärpäsiin ja puhaltelevat lasisia saippuakuplia.
 Veikko Halmetoja taustoittaa Tommi Toijan  Hugo Simbergin  työn jatkajaksi. Toijan pojat kulkevat samalla tavoin eri tunteiden maastoissa kuin Simberg tehdessään tunnettuja teoksiaan Luurankoa tai Hallaa.
 Kuraattori Veikko Halmetojan mukaan katsojien on helppo samaistua Toijan veistoskuviin. Hannu Harhama / Yle
 Näyttelyn veistoksissa on pelkistettyä melankoliaa. Muotopuolet hahmot ovat hiljaisia ja yksinäisiä. Se taiteilijaa selvästi kasvoissa kiinnostaakin. Vartalolla ei kuulemma olekaan niin väliä, kunhan pää pysyy pystyssä.
 Viimeistään seinänkokoisen puureliefin tai omakuvaa esittävän rintakuvaveistoksen kohdalla näyttelyvieras tajuaa, että kyse on Toijasta itsestään. Sama kaljuksi ajeltu pää, raskaat silmäluomet ja kädet ristissä rinnan päällä.
 Siitä onkin enää lyhyt matka niihin pelkistettyihin sukupuolettomiin pikkupatsaisiin.
 Riihimäen pikkupatsas jakoi kaupunkilaiset kahtia
 Tommi Toijan helposti ymmärrettäviä töitä on päätynyt myös julkisiin tiloihin eri puolille Suomea. Ne ovat herättäneet aina keskustelua.
 Palaute on pääosin positiivista, mutta poikkeuksiakin on. Riihimäellä paljastettiin suuressa liikenneympyrässä vuosi sitten Toijan tekemä, noin metrin mittainen kaksipäinen Eksynyt-patsas. Kaupunkilaiset olivat hahmosta ällikällä löytyjä: he odottivat saavansa 10 000 eurolla jotakin näyttävämpää.
 Riihimäelle liikenneympyrään tehty Eksyneet-veistos jakaa kaupunkilaisten mielipiteet. Hannu Harhama / Yle
 Vuoden aikana Eksyneelle on syntynyt kannattajaleiri ja vastustajat. Patsasta on töhritty, mutta pinnoitteen ansiosta se on ollut helppo puhdistaa.
 Tällä hetkellä patsaan kasvoja koristavat ehkäisyvälineen lateksirippeet.
 – Ihmiset kokevat patsaista joko samaistumista tai iloa, mutta saattavat myös säikähtää tai tuntea niitä kohtaan jopa inhon tunteita, miettii kuraattori Veikko Halmetoja.
 Kuvanveistäjä itse on julkisuudessa useasti todennut, että hän suhtautuu patsaisiinsa niiden valmistuttua välinpitämättömästi. Silti taiteilija on hyvin tietoinen siitä, minkälaista debattia Riihimäellä hänen pikkupatsaastaan käydään.
 – Eksynyt on otettu siellä osaksi yhteisöä. Sillä on vankka kannattajakunta, joka pukee sille tonttulakkia, pride-huivia tai ylioppilaslakkia päälle. Minusta se on hienoa.
 Patsaiden ilmeet tuovat mieleen sukulaisesi
 Tommi Toija ei ole vielä kyllästynyt muovailemaan punasavesta uusia pikkumiehiä.
 – Luulen, että tämä ihmisteema kulkee mukanani vielä niin kauan, kun tunnen, että saan siitä jotakin.
 Veikko Halmetoja uskoo, että näyttelyvieraat löytävät taiteilijan lukuisten veistosten joukosta hahmoja, jotka muistuttavat ystäviämme tai jopa sukulaisiamme.
 Muukalaiset-installaatiossa 120 pikkupatsasta täyttävät yhden huoneen. Miki Wallenius / Yle
 – Saatamme löytää jopa itsemme, vaikka emme osaa tunnistaa kuvaamme. Toija auttaa meitä ja saa meidät katsomaan myös itseämme, kirjoittaa Halmetoja näyttelyn avaussanoissaan.
 Ensi vuoden puolella Tommi Toijan Omia kuvia -näyttely jatkaa Salon taidemuseoon.

Pissaava poika ihmetytti Helsingissä, Riihimäellä patsaan päälle vedettiin kondomi – Tommi Toijan pikku-ukot kummastuttavat: "Minusta se on hienoa"


Summary: Hyväosaiset elävät Suomessa paremmin kuin koskaan, Björn Wahlroos sanoo.

Tietokirjailija, UPM:n ja Sammon hallitusten puheenjohtaja  Björn Wahlroos  oli tänään median valokeilassa.
 Hänen uusi kirjansa  Kuinkas tässä näin kävi? – Miksi maallamme ei ollut malttia vaurastua  julkistettiin kustantaja-Otavan tiloissa Helsingissä. Samalla Wahlroos antoi kahdenkeskisiä haastatteluita osalle mediaa, myös Ylelle.
 Wahlroos on viime aikoina esiintynyt entistä harvemmin mediassa, joten kymmenminuuttinen haastattelu tarjosi mahdollisuuden kysyä hänen näkemyksiään muutamasta isosta ajankohtaisesta asiasta.
 Wahlroos lavalla Otavan julkistustilaisuudessa tiistaina. Jutun kuvitus on kuuden otoksen kooste tilaisuudesta. Antti Haanpää / Yle
 Millaisena uhkana pidät ilmastonmuutosta?
 – Vähän kuin  Greta Thunberg  sanoo että minä en tiedä, kuunnellaan tiedemiehiä. Kuten sanon kirjassakin, on kiistatta selvää että maailma voisi paremmin, jos ilmassa olisi vähän vähemmän hiilidioksidia.
 – Monet niistä, joita usein kritisoidaan, tekevät itse asiassa sen puolesta kovasti työtä. Metsäteollisuus istuttaa valtavan määrän puustoa. Me [UPM] on rakennettu Uruguayhin miljoonan hehtaarin puisto, tai no, metsä. Se on maailman suurimpia ihmisen rakentamia hiilinieluja. UPM kai yksinomaan istuttaa 55 miljoonaa puuta vuodessa, se on paljon suurempi määrä kuin mitä nämä erilaiset aktivistijärjestöt ehdottavat puita istutettavaksi.
 – Mutta sitten mä toivoisin, ettei synnytetä nuoremmalle sukupolvelle painajaisia siitä, mitä edessämme on. Maailma on selviytynyt pahemmistakin asioista.
 Antti Haanpää / Yle
 Mitä mieltä olet kapitalismin kritiikistä? Financial Timesin ohjelmajulistuksessa tuotiin esiin eriarvoisuuden kasvu, kilpailun väheneminen ja verotuksen kiertäminen?
 (Financial Timesin syyskuun ohjelmajulistuksen kapitalismin muuttamisesta voit lukea  tästä , ja Ylen sivuilla aiheesta julkaistun kolumnin  tästä .)
 – Se on pääasiallisesti roskapuhetta. Kilpailu on kasvanut valtavasti avoimessa globaalissa maailmassa, ei tarvitse kuin mennä Amazonin verkkosivulle ja ymmärtää, että kilpailua on vähittäiskaupassa moninverroin enemmän kuin kymmenen vuotta sitten. Se on ilmeisen roskaa.
 – Olemme myös siirtyneet maailmaan, jossa teknologian digitaalisen talouden taitajien työn tuottavuus on jotain aivan muuta kuin meidän tavallisten tramppaajien. Se johtaa tavallaan väistämättä siihen, että tuloerot kasvavat.  Bill Gatesin  ja muiden kontribuutio maailmantalouteen on vain ollut niin valtavaa, että se on tuottanut käsittämättömiä vaurauksia. Siihenkin on yksinkertainen vastaus: Bill ja Melinda Gatesin säätiö lahjoittaa pois pääosan niistä rahoista. Sekin on siksi ihan turha huoli.
 Antti Haanpää / Yle
 Entä tavallisen kansan turhautuminen ja kansallismielisyyden nousu Euroopassa? Onko niillä ja vaurauden jakautumisella mielestäsi yhteyttä?
 – Ensinnäkin olen tietenkin hirveän paljon vanhempi kuin sinä ja monet muut, ja yhteiskunnan eriarvoisuushan on vähentynyt aivan valtavasti yhden–kahden sukupolven aikana. Sosiaalinen liikkuvuus on aivan valtavaa: eihän tämän päivän miljardöörit ole mitään perijöitä vaan ne on kaikki yrittäjiä. Ei meillä ole enää mitään aatelistoa, vaan itse asiassa maailma on paljon tasa-arvoisempi kuin mitä se on koskaan aiemmin historiassa ollut.
 – Ja nyt mä vähän syytän mediaa. Asun paljon Ranskassa ja Englannissa, ja on melkein jännä lukea lehdistä, miten paljon mellakoita siellä on. Ihme ja kumma, me jotka siellä asutaan ei koskaan nähdä niitä. Eli tähän liittyy vähän se juttu, että marssitetaan porukkaa kameran eteen ja saadaan sitten kova mediahuomio sille asialle.
 Antti Haanpää / Yle
 Kokeeko osa ihmisistä kuitenkin jäävänsä osattomiksi siitä, mitä maailmassa tapahtuu?
 – Varmasti on ihmisiä, jotka kokevat itsensä syrjäytetyksi tai osattomaksi. Politiikka, jota me täällä Suomessa nyt harjoitamme, ei ole ollut mitenkään huonoksi todella hyväosaisille. Ne elävät paremmin kuin koskaan. Suuri ongelma on tavallinen alempi keskiluokka, jonka työpaikkoja häviää ulkomaille. Jos haluamme estää Suomen dramaattisen eriarvoistumisen ja keskiluokan häviämisen, meidän on toimittava niin, että Suomeen halutaan investoida. Se on kirjani keskeinen  message .
 – Investoinnit ovat ainoa tapa kasvattaa työn tuottavuutta. Kansantuote ei lähde nousuun sillä, että meitä suomalaisia tulisi lisää, ja itse asiassa meitä näyttää tulevan yhä vähemmän. Jos haluamme paremmat taloudelliset olosuhteet, tarvitsemme lisää työn tuottavuutta. Ja tuottavuus nousee vain investoimalla.
 Antti Haanpää / Yle
 Onko Kiina uhka vai mallimaa?
 – Ei se mallimaa ole kuin uudistamisen tahdissa ja siinä, että siellä ymmärretään talouskasvun merkitys. Ei tietenkään se ole mallimaa poliittisesti. Kiina on ihmeellinen paikka, olen siellä aika paljon ollut enkä oikein sitä ymmärrä. Miten niin keskusjohtoinen maa pystyy siivoamaan nurkkiaan ja vähentämään korruptiota?
 – Kiina ei tule säilymään tällaisena loputtomiin. Mutta kun tyypillinen eurooppalainen tulee Kiinaan ja kysyy että koska Kiinasta tulee demokratia, niin ne sanoo että ei koskaan. Ei ne halua demokratiaa, siis ihan tavalliset ihmiset sanoo ettei ne halua sitä! Jolloin sitä on ihan häkeltynyt, että mitä tämä on.

Esitimme Björn Wahlroosille viisi ajankohtaista kysymystä: Miksi kansa on turhautunut? Onko Kiina mallimaa? Mitä sanot ilmastonmuutoksesta?


Summary: Facebookin perustaja Mark Zuckerberg vetoaa sananvapauteen, mutta kuuluvatko täsmäkohdennetut valheet sananvapauden piiriin?

Facebook ilmoitti eilen kiinnittävänsä entistä enemmän huomiota väärän tiedon leviämiseen palveluissaan.  Yhtiö julkisti useita toimia , joilla se aikoo suitsia vaikuttamisyrityksiä ensi vuoden Yhdysvaltain presidentinvaalien alla.
 Presidenttiehdokkaiden ja heidän kampanjatyöntekijöidensä tietoturvaa vahvistetaan muun muassa tekemällä kaksivaiheisesta tunnistautumisesta pakollista. Täysin tai osittain valtiojohdon alaisuudessa toimivien medioiden jakamat viestit saavat jatkossa oman merkinnän ja valheellisiin sisältöihin lyödään varoitusleima.
 Facebookin perustajan ja toimitusjohtajan  Mark Zuckerbergin  mukaan yhtiö käyttää miljardeja dollareita turvallisuushankkeisiin. Yhtiö on palkannut entisiä tiedusteluviranomaisia, digitaalisen rikosteknisen tutkinnan asiantuntijoita ja tutkivia journalisteja haravoimaan palveluistaan vieraiden valtioiden verkostoja.
 Työ on tuottanut tulosta. Uusien toimintojen lisäksi  Facebook kertoi eilen poistaneensa neljä valtiollista verkostoa , jotka koordinoidusti levittivät väärää tietoa Facebookissa ja Instagramissa. Satoja käyttäjätunnuksia ja sivustoja hallinnoineiden verkostojen taustalla häärivät Venäjä ja Iran.
 Ihmisillä on oikeus kuulla poliitikkojen valheet
 Samalla kun Facebook julistaa tiukkaa linjaa väärän tiedon suhteen, se sallii poliitikkojen valheet. Syksyn aikana Zuckerberg on useaan otteeseen joutunut perustelemaan yhtiön välinpitämätöntä suhtautumista aiheeseen.
 Viime viikolla Georgetownin yliopistolla pitämässään puheessaan  Zuckerberg toisti jälleen näkemyksensä , jonka mukaan yksityisten yritysten tehtävänä ei ole poliitikkojen sensurointi. Ei edes silloin, kun nämä valehtelevat.
 – Me emme faktantarkista poliittisia mainoksia. Me emme tee tätä auttaaksemme poliitikkoja, vaan koska katsomme, että ihmisillä pitää olla mahdollisuus kuulla itse, mitä poliitikot sanovat, Zuckerberg sanoi washingtonilaisen yliopiston juhlasalissa.
 Zuckerberg ei ota kantaa siihen, että Facebookin kehittämien työkalujen avulla poliitikot kykenevät kohdistamaan valheelliset mainoksensa tarkasti otollisiin kohderyhmiin. Sen sijaan Zuckerberg katsoo, että poliitikkojen puheet ovat aina uutisarvoisia, riippumatta niiden totuudellisuudesta. Tästä syystä poliitikoilta ei tarvitse edellyttää samoja käytöstapoja kuin muilta käyttäjiltä.
 Kaikki eivät ole Zuckerbergin kanssa samaa mieltä. Voimakkaimmin erimieltä on ollut demokraattisenaattori  Elizabeth Warren.  Demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivä Warren julkaisi toissa viikolla Facebookissa mainoksen, jossa Zuckerbergin väitettiin valheellisesti kannattavan presidentti  Donald Trumpia  ensi vuoden presidentinvaaleissa.
 Teknologiajättien pilkkomista kannattava Warren on syyttänyt Facebookia rahan tekemisestä valheiden levittämisellä. Tähän mennessä Facebook on tienannut vaalimainoksilla yli 44 miljoona dollaria. Suurin mainostaja on presidentti Trump, joka on ostanut mainoksia yli 10 miljoonalla dollarilla.
 Luvut ilmenevät poliittista mainontaa Yhdysvalloissa seuraavan  Wesleyan Media Projectin julkaisusta .
 Kymmenistä miljoonista huolimatta poliittiset mainokset ovat lopulta pieni summa Facebookin kymmenien miljardien dollarien liikevaihdossa. Zuckerberg onkin julkisesti pohtinut, kannattaisiko yhtiön kieltää vaalimainokset kokonaan.
 – Liiketoiminnan kannalta tämä kiista ei todellakaan ole sen arvoinen. Mutta poliittiset mainokset ovat tärkeä osa ääneen pääsemistä, etenkin paikallisten ehdokkaiden, nousevien haastajien ja etujärjestöjen, jotka eivät ehkä muuten saisi paljoakaan huomiota, Zuckerberg sanoi Georgetownin yliopistolla pitämässään puheessaan.
 Tunnekuohuja tarjoileva sananvapauden puolustaja
 Sananvapauden puolustajaksi itsensä nostanut Zuckerberg katsoo, että Facebookilla ja muilla sosiaalisen median alustoilla on tärkeä tehtävä mahdollistaa kaikkien äänien kuuluminen. Zuckerbergin fantasiassa tavallinen ihminen saa ajatuksensa kuuluville yhtä helposti kuin presidentti.
 Tosiasiassa reaalimaailman hierarkiat pätevät myös sosiaalisessa mediassa. Julkisuudessa valmiiksi olleen henkilön sanomisilla on enemmän painoarvoa myös sosiaalisessa mediassa. Juuri ketään ei oikeasti kiinnosta satunnaisen kanssakansalaisen mielipiteet internetissä.
 Kaikesta sananvapaudesta huolimatta tuntemattomalla poliitikolla ei ole samanlaista mahdollisuutta saada ääntään kuuluviin kuin kymmeniä miljoonia dollareita vaalimainontaan käyttävällä Trumpilla.
 Tätä ihannetta Zuckerberg kuitenkin toitotti puheessaan viitatessaan kansalaisaktivisti  Martin Luther Kingiin . Ajatuksena oli, että sananvapautta puolustaessaan Facebook mahdollistaa uusien Kingien synnyn. Yllättäen Kingin tytär  Bernice King  ei ihastunut tähän tulkintaan.
 Todellisuudessa Zuckerbergin käsitys sananvapaudesta antaa ulkomaisille toimijoille vapaat kädet levittää salaliittoteorioita ja valheellisia viestejä amerikkalaisäänestäjien keskuudessa.
 Eikä Facebook muutenkaan ole koskaan ollut tasainen keskustelualusta, jolla jokainen ajatus saa saman näkyvyyden. Facebookin algoritmit eivät ole pitkiin aikoihin suosineet tosiasioihin perustuvia julkaisuja, vaan käyttäjien uutisvirrat täyttyvät tunteita kuohuttavista julkaisuista.
 Yksilön uhkailu ei käy, mutta yhteiskuntien uhkailu käy
 Facebook ei ole näkemyksineensä yksin. Twitter ei myöskään puutu poliitikkojen räyhäämiseen. Yhtiö ilmoitti viime viikolla, ettei se aio jatkossakaan puuttua maailmanjohtajien twiitteihin, vaikka ne rikkoisivatkin palvelun sääntöjä. Näiden twiittien säilyttäminen on Twitterin mukaan yleisen edun mukaista.
 Ainoastaan silloin, kun poliitikko kohdistaa uhkauksen yhtä henkilöä kohtaan, kannustaa terrorismiin tai julkaisee henkilökohtaista tietoa, twiitti poistetaan.
 Eli se, että Yhdysvaltain presidentti uhittelee ydinsodalla, on Twitterin puolesta jatkossakin ok.
 Sosiaalisen median alustat ovat pitkään taistelleet julkaisijan vastuuta vastaan. Edellisten Yhdysvaltain presidentinvaalien jälkeen ne eivät kuitenkaan enää ole voineet vedota asemaansa pelkkinä alustoina. Viimeisten neljän vuoden aikana ne ovat alkaneet moderoimaan sisältöjä yhä tiukemmin. Tulevat vaalit näyttävät, ovatko toimet olleet riittäviä.

Analyysi: Facebook suitsii väärän tiedon leviämistä, mutta antaa samalla poliitikkojen valehdella sydämensä kyllyydestä


Summary: Yhden palkinnon suuruus on 7500 euroa ja palkintosarjoja on neljä.

Suomen merkittävimmän vuosittaisen journalismin alan tunnustuksen Suuren Journalistipalkinnon jakavat jatkossa suomalaiset mediatoimijat. Palkintoa on jakanut vuodesta 2001 lähtien ruotsalainen mediakonserni Bonnier. Asiasta kertoi Päätoimittajien yhdistys PTY.
 Bonnier luovuttaa nyt palkinnon oikeudet Päätoimittajien yhdistykselle, jonka kumppaneina palkinnon jatkossa jakavat ja rahoittavat Alma Media, Sanoma, Yle, MTV, Keskisuomalainen, Otavamedia, A-lehdet, Kaleva, TS-Yhtymä ja KSF Media.
 Osapuolet ovat tehneet palkinnosta kolmivuotisen sopimuksen, joka alkaa ensi vuonna.
 Ensi maaliskuussa järjestettävän palkintogaalan järjestää ja televisioi MTV. Sekä Gaalan järjestämisvuoro että palkintolautakunnan puheenjohtajuus kiertävät jatkossa mediatalojen kesken.
 Palkintokategoriat ovat jatkossa: vuoden journalisti, vuoden juttu, vuoden journalistinen teko ja vuoden journalistinen pomo. Jokaisen neljän palkinnon arvo on saajalleen 7 500 euroa.
 Ylen toimittajista muun muassa  Tom Kankkonen  ja  Olli Seuri  on aiemmin valittu Vuoden journalisteiksi ja  Jessikka Aro  on saanut Vuoden juttu -palkinnon.

Ruotsalainen Bonnier luovuttaa Suuren journalistipalkinnon oikeudet suomalaismedioille


Summary: Bussikuljetukset korvaavat junakyydit. Häiriön aiheutti puutavaravaunun suistuminen raiteilta.

Junaliikenne on toistaiseksi keskeytynyt Tampereen ja Parkanon välillä ratavaurion vuoksi, kertoo VR.
 Puutavaravaunun suistuminen raiteilta vahingoitti raiteita niin, että kisko on liikkunut paikoiltaan
 Raivaus- ja korjaustyöt kestävät keskiviikon aamupäivään asti, arvioi rataliikennekeskus tiistai-iltana. Kaukoliikenteen junia korvataan Tampereen ja Parkanon välillä busseilla. VR pyytää matkustajia varautumaan viivästyksiin.
 Vaurio aiheutui tavaraliikenteen vaihtotyössä Ylöjärvellä, Rataliikennekeskus kertoo.
 – Kun vaunuja on siirretty raiteelta toiselle, yksi tavaravaunu on suistunut pois kiskoilta. Se on sellaisessa paikassa, että junat eivät mahdu sitä ohittamaan, kertoo liikennepäällikkö  Timo Hämäläinen  rataliikennekeskuksesta.
 Vaunu on päätynyt poikittain, mikä alustavasta arviosta poiketen pidentää tilanteen kestoa. Vaunun suistuminen on lisäksi vaurioittanut raiteita niin, että kisko on liikkunut pois paikaltaan. Ratavaurio voidaan korjata vasta, kun vaunu on nostettu kiskoille. VR ei osannut illalla arvioida, kuinka suuria myöhästymisiä tilanne aiheuttaa.
 VR antaa lisätietoja tilanteesta  omilla sivuillaan .

Junaliikenne poikki pääradalla – korjaus kestää huomiseen


Summary: Poliisihallituksessa pohditaan, voidaanko poliisiautoista varoittavia sovelluksia verrata lain edessä tutkanpaljastimiin.

Viimeisen vuoden sisällä markkinoille on tullut älypuhelimien lisälaitteita, jotka antavat hälytyksiä peltipoliiseista, liikenneonnettomuuksista ja muun muassa lähialueiden päiväkodeista.
 Yksi maahantuoja kertoo myyneensä jopa parikymmentätuhatta laitetta. Laitteen nappia painamalla on mahdollisuus raportoida reaaliajassa muille käyttäjille myös poliisin ratsioista ja kamera-autoista, mikä arveluttaa Poliisihallitusta.
 – Olisi aika edesvastuutonta ilmoitella poliisiautoista yleisesti, että pystytään välttämään vaikka ratsia ja jää vaikka rattijuoppo saamatta kiinni, sanoo Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Heikki Ihalainen .
 Muutaman kympin maksava lisälaite itsessään on yksinkertaista elektroniikkaa ja toimii vain käyttöliittymänä älypuhelinsovellukselle. Periteinen tutkanpaljastin on teknisempi laite ja kielletty laissa jo 1980-luvulla. Poliisin löytäessä sellaisen laite takavarikoidaan ja käyttäjä saa parikymmentä päiväsakkoa.
 Tutkanpaljastimen toiminta perustuu poliisiauton nopeustutkan lähettämän elektromagneettisen säteilyn nuuskimiseen.
 – Tutkan häirintä ja sen toiminnan vaikeuttaminen on kiellettyä, Ihalainen sanoo.
 Haitantekoa virkamiehelle?
 Poliisi seuraa katsastamattomia autoja ja ylinopeuksia myös 26 liikuteltavalla kamera-autolla. Myös ne mittaavat nopeutta tutkalla.
 – Näissä sovelluksissa on puolensa. Toisaalta valvonnan vaikuttavuus voi lisääntyä, kun tulee ilmoituksia että poliisi valvoo siellä ja täällä.
 Ihalaisen mukaan aika muuttuu, eivätkä aikoinaan laaditut lait ole voineet ottaa huomioon mobiilimaailmaa. Lakimiesten kanssa selvitetään, ovatko tutkien sijainneista kertovat sovellukset jo nyt laittomia vai tarvitaanko uutta lainsäädäntöä.
 Hän muistuttaa, että poliisin työn haittaaminen on toki ollut kiellettyä ennenkin.
 – Myös  LA-puhelimella  poliisin tutkavalvonnasta ilmoittamisen on katsottu olevan haitantekoa virkamiehelle. Sellainen sakko on käräjäoikeudessa mennyt läpi.
 Timo Tervon mukaan automaattista nopeusvalvontaa pitäisi järkeistää. Juho Tuomisto / Yle
 Kamerat näkyviksi, nopeusrajoitukset selville
 Liikennelääketieteen emeritusprofessori  Timo Tervo  sanoo, että liikennevalvonnasta muistuttavan sovelluksen ja laitteen hankkiminen on suositeltavaa.
 – Keskimäärin oletusarvo on se, etteivät ihmiset halua sakkoja. Sillä vältetään vahinkosakkoja, Tervo kertoo.
 Tervo on  kritisoinut automaattista nopeusvalvontaa aiemminkin . Hänen mukaansa nopeusvalvontaa pitäisi muuttaa reilusti.
 – Kamerat pitäisi merkitä näkyviksi, niissä pitäisi tiedottaa nopeusrajoitukset, jotta vältettäisiin [kameran havaitsemisesta johtuva jarrun] pumppausliike liikenteessä, joka on tosiasia vaikka toisin väitetään.
 – En näe järkeä siinä, että Poliisihallitus pyrkii maksimoimaan kerättävien sakkojen määrän.
 Tervon mukaan liikennekuolemien väheneminen johtuu uudemmista ja turvallisemmista autoista.
 – Tilastollisesti nopeusvalvonta ei ole vähentänyt loukkaantuneiden määriä, eikä korvattujen liikenneonnettomuksien määriä.
 – Kuolemat ovat vähentyneet, mutta näin on tapahtunut kaikissa muissakin Euroopan maissa riippumatta siitä, miten siellä nopeusvalvonta on toteutettu.
 Lue lisää:
 Analyysi: Uudet peltipoliisit eivät ota kuvia autoilijoiden turvavyöttömyydestä, kännykän käytöstä tai renkaiden kunnosta
 Liikenneonnettomuudet vähentyivät miltei kolmanneksen, kun peltipoliisit tuotiin Kehä I:lle
 Autoilijat tyrmistyivät uusista peltipoliiseista – liikennetutkija tyrmää väitteet rahastuksesta ja listaa 4 asiaa, miksi niitä tarvitaan
 Analyysi: Peltipoliisit ovat tuomassa veronmaksajille niin suuria säästöjä, että niitä tulisi rakastaa
 Viisikymppiset kaahaavat eniten ylinopeudella – nuoret kärähtävät  puolta harvemmin
 Näille automerkeille peltipoliisi välähtää useimmin: BMW, Audi ja Mercedes-Benz kärjessä

Ratsiasta tai kamera-autosta netissä ilmoittaminen voi olla rikollista – Liikenneprofessori suosittelee: "Vältetään vahinkosakkoja"


Summary: Siperialaisen saaren mammutit  elivät vuosituhansia sen jälkeen, kun niiden sukulaiset olivat kadonneet muualta. Suomalaisjohtoinen tutkimus ryhtyi ratkomaan mysteeriä: Mikä tappoi viimeiset mammutit?

Villasarvikuono, jättiläishirvi, luolakarhu, sapelihammaskissat... Kun viimeisin jääkausi väistyi ja ilmasto alkoi muuttua, se tiesi sukupuuttoaaltoa suurille nisäkäslajeille. Pitkään luultiin, että tuo aalto pyyhkäisi myös villamammutit maapallolta.
 Jääkaudella mammutteja oli ollut pohjoisella pallonpuoliskolla paljon, Espanjasta Alaskaan. Kun olot niukkenivat, mammutit vähenivät ja populaatiot pirstoutuivat, mutta sukupuuttoon mammutit eivät sittenkään kuolleet.
 Helppoa ei kyllä ollut niilläkään. Euraasian ja Pohjois-Amerikan kylmän ilmanalan ruohoarojen kadotessa syötävää oli etsittävä yhä pohjoisempaa, jossa olosuhteet säilyivät pisimpään mammuteille otollisina.
 Vähitellen lajille olisi epäilemättä koittanut loppu, elleivät jotkin mammutit olisi löytäneet Siperian pohjoisimmalta reunalta turvapaikkaa.
 Elämä jatkui meren saartamana
 Villamammuttien viimeiset asuinsijat olivat Koillis-Siperian rannikolla Wrangelinsaarella. Siellä elämä jatkui eristyksissä kauan sen jälkeen, kun mantereelle jääneet sukulaiset olivat kuolleet.
 Saaren populaatio oli hengissä vielä neljä tuhatta vuotta sitten, seitsemisen tuhatta vuotta kauemmin kuin mantereen mammuttilaumat.
 Uimalla saarelle ei sentään ollut päädytty.
 – Wrangelinsaari oli kiinni mantereessa vielä silloin kymmenen tuhatta vuotta sitten. Ne asuivat siellä, kun merenpinta alkoi nousta ja saari pikku hiljaa irtosi mantereesta, kuvailee Helsingin yliopiston luonnontieteellisen keskusmuseon intendentti  Laura Arppe .
 Baltiansaksalaisen tutkimusmatkailijan Ferdinand von Wrangelin mukaan nimetty noin 7 600 nelikilometrin laajuinen Wrangelinsaari sijaitsee Pohjoisessa jäämeressä 140 kilometrin päässä Koillis-Siperian rannikosta. Luonnoltaan hyvin monimuotoinen saari on Unescon maailmanperintökohde.
 Arppen johtamassa tutkimuksessa ryhdyttiin selvittämään mammuttien sukupuuton viimeistä lukua. Miksi ne lopulta kuolivat myös Wrangelinsaarelta?
 Neljän vuosituhannen takaisista elinolosuhteista ei ollut löytynyt aiemmissa tutkimuksissa muutosta, jonka takia mammutit olisivat alkaneet voida huonosti.
 – Elintila supistui aluksi edelleen mutta saavutti ihan stabiilin koon kahdeksan tuhatta vuotta sitten, ja saaren kasvillisuuden tutkimuksissa on todettu, että siinäkin suurimmat muutokset tapahtuivat jo holoseenikauden alussa, Arppe kertoo.
 Holoseenikausi, geologinen aikakausi, jota elämme edelleen, alkoi jääkauden jälkeen.
 Ainutlaatuinen aineisto ansaitsi tarkan tutkimuksen
 Wrangelinsaaren mammuttien katoamista selvittämässä oli Helsingin yliopiston lisäksi tutkijoita myös saksalaisista Tübingenin yliopistoista ja Senckenberg-keskuksesta sekä Venäjän tiedeakatemiasta.
 – Wrangelinsaari tiedetään viimeiseksi paikaksi, jossa mammutit olivat elossa. Ihan jo se, että meillä oli käsissä ainutlaatuinen aineisto, tietysti motivoi meitä tutkimaan sen mahdollisimman hyvin, Arppe perustelee.
 Wrangelista löytyneiden hampaiden ja luiden vertailuaineistot ovat Pohjois-Siperian mantereelta, Alaskasta ja Yukonista, vanhin 40 000 vuoden takaa, nuorin Alaskan St Paulin saarelta. Sieltä mammutit hävisivät 5 600 vuotta sitten.
 Tutkimus on vapaasti luettavissa  Quaternary Science Reviews -lehdestä .
 Tämä Wrangelinsaaren jokirannasta löytynyt poskihammas oli joitakin tuhansia vuosia sitten mammutin suussa.  Juha Karhu
 Laura Arppen tutkimusalalla on pitkä nimi: stabiili-isotooppipaleoklimatologia. Se tarkoittaa muinaisten olosuhteiden tutkimista alkuaineiden stabiili-isotoopeista. Tutkimus perustuu kemiallisiin merkkeihin, joista ympäristö- ja ilmasto-oloista jää kudoksiin.
 Tutkimuksen hypoteesi oli, että mammuttien hampaiden ja luiden hiilen, typen ja rikin isotooppianalyysit kertoisivat Wrangelinsaaren ilmastonmuutoksesta ja mammuttien ekologisen lokeron asteittaisesta kutistumisesta, samalla tavoin kuin mantereella vaikka paljon myöhemmin.
 – Etenkin hiilen ja typen perusteella voidaan tehdä johtopäätöksiä elinympäristöstä ja nimenomaan sen ravintokäytöstä, Arppe selittää.
 Ruokavalio yllätti normaaliudellaan
 Tutkijoiden olettamus oli, että Wrangelin mammuttien ruokavaliossa näkyisi suuri ero siihen, mitä jääkaudella kukoistanut mammuttikanta oli nostellut kärsällään suuhunsa Siperiassa ja Alaskassa.
 Tulokset osoittivat toista.
 – Se oli oikeastaan se yllättävä tieto. Wrangelinsaaren mammutit eivät eronneet isotooppikoostumusten perusteella ravinnoltaan millään tavalla jääkautisista esi-isistään. Ne olivat ihan loppuun asti täysin verrattavissa Siperian jääkautisiin mammutteihin.
 Siitä päätellen ilmeisin selitys ei ollut oikea: sukupuuton syynä ei ollut se, että Wrangelin mammuteilta olisi loppunut sopiva ruoka tai se olisi muuttunut huonoravinteiseksi.
 Isotoopit kertoivat vain pitkistä muutoksista
 Onko arvoitus siis edelleen ratkaisematta? Tavallaan, Arppe myöntää.
 – Luihin taltioituvat isotooppikoostumukset ovat luonteeltaan sellaisia, että ne heijastavat hyvin pitkän aikavälin elintapoja, hän selittää.
 Mutta sekin, että mitään ei löytynyt, sisältää vastauksen tai ainakin vahvan viitteen siitä.
 – Sen perusteella, että emme nähneet suurta muutosta, ehdotimme lopulliseksi sukupuuton syyksi jotakin kohtalaisen äkillistä tapahtumaa, josta ei jää jälkeä näillä menetelmillä tutkittavaksi.
 Äskettäinen esimerkki  sellaisesta on Huippuvuorilta: sieltä löytyi viime talven jäljiltä 200 peuraa, jotka olivat kuolleet, koska eivät pystyneet kaivamaan ruokaa talvisen rankkasateen jäädyttämästä hangesta.
 Mutaatio haittasi rasvavarastojen käyttöä
 Wrangelinsaaren mammuttipopulaatio oli eristyneisyyden vuoksi väistämättä sisäsiittoinen. Se ehkä haittasi niiden selviytymiskuntoa äkillisessä tukalassa tilanteessa.
 Merkitystä saattoi olla myös jääkauden siperialaismammuttien ja Wrangelin mammuttien erolla, jonka tutkijat havaitsivat ravinnon rasvoista ja hiilihydraateista kertovan karbonaattihiilen koostumuksessa.
 Siperian mammutit käyttivät muhkeaan ruumiiseensa varastoituneita rasvoja selvitäkseen jääkauden ankarissa pakkasissa. Holoseenikauden lämpimissä ilmasto-oloissa eläneillä Wrangelin saarimammuteilla ei ollut vastaavaan tarvetta, tutkijat päättelevät.
 DNA-tutkimukset ovat aiemmin osoittaneet, että Wrangelin mammuteilla oli rasva-ainevaihduntaan vaikuttanut mutaatio.
 Tämä Siperiasta löytynyt täydellinen mammutin luuranko oli myytävänä huutokaupassa Hongkongissa viime keväänä. Jerome Favre / EPA
 Hampaiden kasvukerroksissa voi olla vastauksia
 Perin äkillisistä loppua olisi tiennyt sellainen luonnonmullistus, joka teki selvää dinosauruksista 66 miljoonaa vuotta sitten. Entäpä jos mammutitkin menehtyivät avaruudesta pudonneen asteroidin takia?
 Laura Arppe hymyilee.
 – Näihin isotooppikoostumuksiin ei olisi jäänyt siitä jälkeä. Näillä datoilla emme sinänsä pysty sulkemaan pois sitä mahdollisuutta.
 Ei hän toki usko, että syypää olisi ollut avaruuden murikka. Eiköhän syy löydy muualta, ehkä uusilla isotooppitutkimuksilla.
 – Mahdollisuuksia kyllä on. Näytteet vain pitää ottaa eri tavalla.
 Villamammuttien syöksyhampaat kasvavat vähän samalla tavoin kuin puut, joihin muodostuu vuosittaisia lustoja, Arppe selittää.
 – Jos näytteiden otto osataan kohdistaa sillä tavalla, että niitä saadaan yksittäisistä kasvukerrostumista, niin saatettaisiin päästä käsiksi jopa hyvinkin lyhytaikaisiin tapahtumiin ja ehkä ratkaista se, mitä mammuteille lopullisesti tapahtui.
 Loppuiko puhdas vesi?
 Yksi hypoteesi mammuttien kuolinsyyksi voisi olla jano. Wrangelinsaaren jokivesien kemiallisen koostumuksen on havaittu muuttuvan aika ajoin eläinten kannalta hyvin vaikeaksi, Arppe kertoo.
 – Vesiin vapautuu saaren kallioperästä todella korkeita pitoisuuksia suoloja ja esimerkiksi raskasmetalleja, jotka ovat myrkyllisiä. Voisi ajatella, että jos rapautuminen kiihtyy, niin myrkyllisiä elementtejä saattaa vapautua vielä enemmän.
 Isotooppitutkimuksissa saatiin sitä tukevia tuloksia.
 – Näimme rikin ja strontiumin isotooppikoostumuksissa viitteitä siitä, että rapautuminen olisi kiihtynyt keskiholoseenin aikaan eli niillä ajoilla, kun mammutit alkoivat voida huonosti. On hyvin mahdollista, että Wrangelin mammuttien juomavesivaranto saastui aika ajoin juomakelvottomaksi.
 Intendentti Laura Arppe ja yksi Helsingin yliopiston luonnontieteellisen museon mammuteista. Ne ovat kooltaan ja ulkonäöltään tarkkoja kopioita jääkauden jättiläisistä.    Ville Tapio / Yle
 Mahtoiko saastuminen yltyä aikoinaan niin pahaksi, että siitä koitui suoranainen joukkomyrkytys ja -kuolema? Siihen Arppella ei ole vastausta.
 – Emme voi sanoa tämänhetkisen datamme perusteella, josko vaikka koko populaatio olisi kuollut kerralla. Siihen vaadittaisiin ihan erilainen tutkimus.
 Sellainen onkin suunnitteilla. Tarkoituksena on etsiä, onko syöksyhammasnäytteissä jälkiä erittäin korkeista pitoisuuksista esimerkiksi juuri raskasmetalleista, Arppe kertoo.
 "Neandertalilaiset tarvitsivat mammutteja"
 Villamammutti oli sukulaisensa afrikannorsun kokoluokkaa eli jopa kuusitonninen jössikkä. Lihaa oli niin paljon, että varhaisten eurooppalaisten kannatti saalistaa mammutteja, vaikka vaaran on täytynyt olla valtava kivikautisten aseiden käyttelijöille.
 Neandertalilaisten olemassaolo oli suorastaan riippuvainen mammutinlihasta saaduista kaloreista, sanoi israelilaisen  Tel Avivin yliopiston  professori  Ran Barkai  viime keväänä  Human Biology  -lehdessä julkaistun tutkimuksen yhteydessä.
 Varsinaisesti tutkimus käsitteli neandertalilaisten ja mammuttien kykyä sopeutua kylmään. Tutkimuksessa esitettiin, että niillä oli geneettisesti samankaltainen kylmänsietokyky.
 Suomesta on löydetty kymmenen mammutinjäännettä: hampaita, syöksyhampaan palanen, kaksi olkaluuta sekä reisi-, kylki- ja uusimpana kyynärluu. Se löytyi Vuosaaren satamaa ruopattaessa vuonna 2005.
 Nykyihmisten roolia mammuttien sukupuutossa on pohdittu paljon.
 Yhdysvaltalaisen New Mexicon yliopiston paleobiologi  Felisa Smith  tuli viimevuotisessa tutkimuksessaan siihen tulokseen, että minne ihminen on ilmestynyt, siellä isojen nisäkkäiden sukupuutot ovat aina yltyneet, niin menneisyydessä kuin nytkin.
 Ihminen metsästi suurnisäkkäitä ja kilpaili niiden kanssa riistasta, ihmisen mukana tuli koira, joka auttoi metsästyksessä, ihminen poltti elinympäristöjä, ja vaikutukset ruokkivat toisiaan, Smith perusteli  Science-lehdessä  julkaistussa tutkimuksessa.
 Laura Arppe pitää mammuttien katoamisessa uskottavimpana "hybriditeoriaa", kuten hän muotoilee.
 – Ympäristön ja ilmaston muutokset olivat avainroolissa siinä, että villamammutti ajautui ahtaalle ja populaatiokoot kutistuivat pieniksi. Siinä vaiheessa ihmisen metsästysvaikutus on voinut olla ihan ratkaiseva.
 Mahtoiko ihminen olla jopa se äkkitekijä, jota tutkijat etsivät selitykseksi Wrangelin mammuttien sukupuutolle?
 Tutkijat sanovat, että siitä on jokseenkin mahdoton saada todisteita. Nuorimmat mammuttilöydöt ovat kuitenkin vain joitakin satoja vuosia vanhempia kuin saarelta toistaiseksi löydetyt varhaisimmat arkeologiset todisteet ihmisistä.
 Noin 13 000 vuotta sitten joku taiteili mammutin Rouffignacin luolan seinään nykyisessä Ranskassa.  Rex Features / AOP
 Geneetikot tavoittelevat mammutin kloonaamista
 Viime vuosina useat tutkijaryhmät ovat ilmoittaneet aikovansa herättää jääkauden ikonin uudelleen henkiin. Kloonaushankkeita on muun muassa Venäjällä ja Kiinassa. Nimekkäin on yhdysvaltalaisen  Harvardin yliopiston Revive & Restore -projekti.
 Sitä johtava professori  George Church  aikoo luoda Siperian ikiroudassa säilyneen mammuttien DNA:n ja aasiannorsunaaraiden avulla "norsun, jolla on mammutin piirteitä", etenkin kylmänsietokykyä.
 Tulevaisuudenkuvissaan hän näkee uuden ajan mammuttilaumoja vaeltamassa villamammuttien muinaisilla valta-alueilla Siperiassa.
 Laura Arppe ei näistä projekteista innostu. Mammuteilla oli aikansa ja paikkansa, oma sosiaalinen rakenteensa ja elämässään varmasti paljon sellaista, mitä me emme ymmärrä, hän sanoo.
 – Tiedän, että Siperiaan on rakennettu Ice Age -tyyppistä puistoa, jossa on säästetty suuria avoimia alueita isojen kasvinsyöjäeläinten palauttamiselle. Mutta vaikka tilaa löytyisi, en usko, että mammutteja pystyttäisiin palauttamaan oikeasti olosuhteisiin, joissa ne olisivat tyytyväisiä.
 Sulava ikirouta luovuttaa yhä uusia mammuttilöytöjä
 Kävipä mammutinpalautushankkeille miten tahansa, aidosti akuutti mammuttikysymys ovat löydöt, joita Siperian ikiroudasta paljastuu yhä enemmän ilmastonmuutoksen edetessä.
 Ehditäänkö ne saada talteen, ja kenen käsiin ne päätyvät?
 – Tietysti löytöjen soisi päätyvän tieteelliseen tutkimukseen ja museoihin ihmisten nähtäville sen sijaan, että ne myydään yksityisille omistajille ja pajoihin, joissa syöksyhampaista työstetään koriste-esineitä. Ne ovat tieteelle täysin menetettyjä, sanoo Laura Arppe.
 Mammutinluiden kaivaminen omaksi hyödyksi on Venäjällä valtaosin laitonta. Kaupan torppaamiseksi ei kuitenkaan ole norsunluukaupan kiellon kaltaista kansainvälistä sopimusta . Syöksyhammasparin löytäjä ja myyjä voi rikastua kymmenillä tuhansilla euroilla.

Tutkimus: Mammuttien aika viimeisessä turvapaikassa päättyi äkilliseen takaiskuun


Summary: Britannian hallitus on ollut torstai-iltana koolla pohtimassa mahdollisia vaaleja.

Brittiläisen Sky News -uutiskanavan mukaan hallitus valmistautuu siihen, että se esittää maanantaina ennenaikaisia parlamenttivaaleja.
 Myös iltapäivälehti The Sunin politiikan toimituksen päällikkö sanoo siihen olevan hyvät mahdollisuudet, että pääministeri  Boris Johnson  esittää vaaleja maanantaina.
 Osa hallituksen ministereistä on ollut vaaleja vastaan ja erimielisyyksiä soviteltiin torstai-illan kokouksessa.
 Vaaleista keskusteltaisiin alkuviikolla ja niiden järjestäminen vaatisi äänestyspäätöksen. Esityksen läpimeno vaatisi kahden kolmasosan enemmistön alahuoneessa.
 On kuitenkin epävarmaa, tukisiko kaksi kolmasosaa kansanedustajista esitystä. Johnson on esittänyt vaaleja jo kahdesti, mutta esitykset ovat kaatuneet opposition vastustukseen. Johnsonin konservatiiveillä ei ole alahuoneessa edes yksinkertaista enemmistöä.

Brittimedia: Britannian hallitus valmistautuu esittämään ennenaikaisia vaaleja maanantaina


Summary: Porvoo toivoo, että kaupungin asukkaat kertoisivat nyt julkaistuista suunnitelmista mielipiteensä. Nämä olisivat apuna uudistusten jatkovalmistelussa.

Porvoon  kaupunki kertoi  tänään torstaina suunnitelmistaan kaupungin keskusta- ja torialueen kehittämiseksi.
 Vuodesta 2017 valmistellut suunnitelmat kohdistuvat torin alueelle, Läntiselle Mannerheiminväylälle ja Citymarketin kortteliin.
 Historiallista Vanhaa Porvoota suunnitellut uudistukset eivät koske.
 Kaupunki julkaisi monta valmistelussa olevaa suunnitelmaa poikkeuksellisesti samanaikaisesti, koska tavoitteena on mahdollisimman laaja kansalaiskeskustelu jatkovalmistelun tueksi.
 Osasta suunnitelmia on jo kaavaluonnoksia, mutta osa on vasta ideavaiheessa.
 – Lähtökohtana on lisätä kaupunkia kaupunkiin ja tuoda kaupunkilaiset keskiöön, kertoo Porvoon apulaiskaupunginjohtaja  Fredrick von Schoultz  uudistuksista.
 Esimerkiksi Porvoon torin kehittäminen on ollut asukkaidenkin toiveissa. Suunnitelmien toteutuessa Porvoon keskustaan tulisi myös rutkasti uusia asuntoja.
 – Jopa 2 000 uudelle porvoolaiselle, von Schoultz sanoo.
 1. Torialue
 Suurin osa Porvoon torista on tällä hetkellä linja-autojen ja pysäköinnin käytössä. Nyt tähän on tulossa muutos.
 Linja-autojen pysäkit aiotaan hajauttaa katujen varsille ja pysäköintipaikat on tarkoitus poistaa. Näin torista tulee nykyistä monikäyttöisempi tila. Torin reunalla sijaitsevat yritykset taas saavat katutilaa esimerkiksi terassin avaamiseen.
 Linja-autoasema on tarkoitus purkaa jo ensi vuoden tammikuussa.
 Havainnekuvassa näkyvät torille suunnitellut uudet paikat torimyyjille. Arkkitehtitoimisto ALA
 Lundin kauppakeskuksen eteen on suunniteltu uusi puistikko ja paviljonkirakennus erilaisille palveluille, kuten kahvilalle.
 Lisäksi torille on varattu tilaa noin 80 torimyyjälle, kahdelle kioskille ja ulkonäyttämöalueelle, joka toimii myös pelialueena. Kaupungintalon edessä olevaa historiallista puistoa aiotaan kohentaa, ja suunnitelmiin kuuluu myös uusi kauppahalli.
 Porvoon kaupunkisuunnittelupäällikön  Dan Mollgrenin  mukaan kauppahallia ei kuitenkaan kannata rakentaa torin keskelle, vaan sen viereen. Yksi vaihtoehto on Seurahuoneen tontti. Tällöin kauppahallin kautta avautuisi suora reitti Runeberginpuistosta Kaupunginpuistoon.
 – Kauppahallia on toivottu kaupunkiin ja olemme selvittäneet, että sille olisi edellytyksiä ja riittävästi ostovoimaa, Mollgren sanoo.
 Jos suunnitelmat toteutuvat, Porvoon uudelle torialueelle tulisi paviljonkirakennus. Arkkitehtitoimisto ALA
 2. Läntinen Mannerheiminväylä
 Läntinen Mannerheiminväylä on puolestaan tarkoitus muuntaa osaksi keskustaa, Porvoon puistokaduksi.
 Porvoo haluaa kehittää väylää autoilun lisäksi sopivammaksi myös kävelylle ja pyöräilylle.
 Havainnekuva mahdolliselta Porvoon puistokadulta. OlaDesign
 Puistokatu on hankkeena täysin uusi ja kokonaisuutena myös muita isompi. Sen kaavoittaminen aiotaan toteuttaa vaiheittain ja siksi apulaiskaupunginjohtaja von Schoultzin mukaan suunnitelman toteutuksessa voi kestää muita pidempään.
 3. Uusi liikenneasema ja liityntäpysäköintialue
 Läntisen Mannerheimin väylän ja Hornhattulantien risteykseen on tulossa uusi ABC-liikenneasema.
 Lisäksi sen yhteyteen on suunniteltu liityntäpysäköintilaitos. Kaksitasoisessa laitoksessa olisi 300 autopaikkaa.
 Kaupunki pyrkii aloittamaan alueen pohjatyöt ensi kesänä. Tällöin rakentaminen aloitettaisiin vuonna 2021.
 4. Citymarketin kortteli
 Yksi Porvoon keskustan kehittämisen kannalta tärkeistä kohteista on kortteli 23, joka tunnetaan Citymarketin korttelina tai Nimbus-korttelina.
 Ajatuksena on parantaa yhteyksiä Vanhan Porvoon ja torialueen välillä.
 Uudistettuun kortteliin onkin suunniteltu korttelin läpi kulkeva esteetön kävelypromenadi. Sen kautta olisi kulku Porvoon torilta Rihkamatorille. Keskiaikainen Raatihuoneentori puolestaan voitaisiin kytkeä Rihkamatoriin.
 Näkymä Rihkamatorilta etelään. Porvoon kaupunki / LUMART
 Kävelypromenadin varrelle olisi liiketilaa katutasossa. Liiketilojen yläpuolelle sijoittuisi asuntoja ja toimistoja. Korttelin rakennusoikeus olisi puolitoistakertainen nykyiseen verrattuna ja kerrosten määrä olisi pääsääntöisesti kuusi.
 Porvoon aikeissa on helpottaa kulkua torialueiden välillä. Porvoon kaupunki
 Kortteli 23 on yksityisessä omistuksessa, joten von Schoultzin mukaan sen aikataulu riippuu kiinteistön omistajista.

Kivenheiton päähän Vanhasta Porvoosta suunnitellaan täysin uutta rakentamista – Paviljonki torille ja autot pois


Summary: Lomautusten syynä on loppuvuoden määrärahavaje.

Maahanmuuttovirasto aloittaa yt-neuvottelut henkilöstön lomautuksista. Neuvottelujen piirissä on viraston koko yli 1 000 työntekijän henkilökunta.
 Viraston harkitsee henkilöstön lomauttamista kahdeksi viikoksi loppuvuoden aikana. Neuvotteluesityksen mukaan henkilökuntaa ei ole tarkoitus irtisanoa tai osa-aikaistaa.
 Neuvottelujen syynä on viraston määrärahavaje loppuvuodelle.
 Lue myös:
 HS: Maahanmuuttovirasto vähentää väkeään, uhkana myös lomautukset

Maahanmuuttovirasto aloittaa yt-neuvottelut – luvassa lomautuksia, ei irtisanomisia


Summary: Antti Rinne kertoo elämäkerrassaan Juha Sipilän aikeista korvata kokoomus edellisessä hallituksessa SDP:llä.

Oppositio pääsee taas tivaamaan hallitukselta ajankohtaisista asioista eduskunnan kyselytunnilla.
 Yle näyttää kyselytunnin suorana TV1:ssä ja  Yle Areenassa  kello 16 alkaen. Seuraamme tähän juttuun keskustelun keskeisen annin. Jutun pääkuvaa klikkaamalla voit katsoa istuntoa.
 Keskusteluun nousee varmasti viime vaalikauden hallituskuviot ja nykyisen hallituksen muodostaminen.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kertoo torstaina  julkaistussa omaelämäkerrassaan , että hänen edeltäjänsä keskustan  Juha Sipilä  oli kysynyt demareiden halukkuutta hallitukseen kahteenkin otteeseen vuonna 2017.
 Toinen kerta liittyi keskustan ja kokoomuksen kiistelyyn sotesta. Kokoomus olisi saanut lähtöpassit hallituksesta. Hallitushalua kyseltiin myös  Jussi Halla-ahon  noustessa perussuomalaisten johtoon.
 Kirjassa Rinne kertoo keskustan viestineen jo ennen vaaleja olevansa valmis hallitusyhteistyöhön sosiaalidemokraattien kanssa.
 Tällä viikolla on puhuttu paljon kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.)  A-Studiossa  esittämistä kommenteista liittyen  Veikkauksen ikärajavalvontaan.  Paateron mielestä alaikäisten valvonta toimii aika hyvin, vaikka Veikkauksen oma raportti kertoo aivan toista.
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) puolestaan joutui kohun keskelle, kun hän kertoi pyytäneensä  selvitystä poliisin toiminnasta  kurdien järjestämässä Turkin sotatoimien vastaisessa mielenosoituksessa. Järjestäjät ja mielenosoittajat ovat kritisoineet poliisin määräyksiä ja liiallista voimankäyttöä.
 Kuumottava aihe ovat myös liikenteen ruuhkamaksut. Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.)  kertoo Ilta-Sanomille  hallituksen valmistelevan lakiesitystä ruuhkamaksuista kaupunkiseuduilla.
 Lue lisää:   Sipilä pyysi SDP:tä salaisessa tapaamisessa hallitukseen – Rinne kertoo uudessa kirjassa, että sai puolueeltaan takarajan tervehtymiselleen
 Ministeri Paatero sanoi Veikkauksen ikärajavalvonnan onnistuneen "aika hyvin", mutta tilastot kertovat täysin toista – Asiantuntija: Puhui vastoin parempaa tietoa
 Ohisalon pyytämä selvitys valmis lähipäivinä: "Minusta on poliisinkin avoimuuden kannalta hyvä, että näistä asioista puhutaan julkisesti"

Nousevatko Rinteen kirjan paljastukset, Veikkaus ja poliisiselvitys puheeksi opposition hiillostaessa hallitusta kyselytunnilla? Katso suorana klo 16


Summary: Hallitus vaihtui. Muuttuuko Suomen ulkopolitiikka? TV1:n Ykkösaamun vieraana on ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr.).

Brexit ravisuttaa Euroopan unionia. Syyrian sota heijastuu Suomeen saakka. Suurvallat ovat konflikteissa mukana. Onko EU edelleen mahtitekijä? Miten muuttuu maailmanjärjestys? Millä keinoin Venäjä-suhteita voi parantaa? TV1:n Ykkösaamun vieraaksi lauantaina 26.10.2019 klo 10.05 tulee ulkoministeri Pekka Haavisto. Pirjo Auvinen haastattelee.
 Haavistolle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi(siirryt toiseen palveluun) tai alla olevalla lomakkeella. Mitä haluat kysyä?

TV1:n Ykkösaamussa Pekka Haavisto: Mitä haluat kysyä?


Summary: Antti Rinne kertoo kirjassaan, että Juha Sipilä aikoi vaihtaa kokoomuksen sosiaalidemokraatteihin soten takia vuonna 2017.

Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  kertoo keskustelleensa entisen hallituskumppanin  Juha Sipilän  (kesk.) kanssa  Antti Rinteen  (sd.) paljastamista hallituskosiskeluista.
 Orpo sanoo Sipilän vakuuttaneen hänelle, etteivät tiedot pidä paikkaansa.
 – Itse en olisi toiminut tällä tavalla, mutta katsotaan mikä on totuus. Tapasin entisen pääministeri Sipilän lyhyesti, ja hän sanoi, etä tarina ei pidä paikkaansa, Orpo kertoo.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kertoo torstaina  julkaistussa omaelämäkerrassaan , että hänen edeltäjänsä Juha Sipilä oli kysynyt sosiaalidemokraattien halukkuutta hallitukseen kesällä 2017. Rinteen mukaan tämä olisi tapahtunut salaisessa tapaamisessa Suomi-areenassa Porissa.
 Syynä oli keskustan ja kokoomuksen kovaksi yltynyt kiistely sote-uudistuksesta. Kokoomus olisi saanut lähtöpassit hallituksesta, ja demarit olisivat nousseet tilalle. Rinne kertoi keskustelleensa SDP:n entisten puheenjohtajien kanssa Sipilän tarjouksesta ja päätynyt sitten hylkäämään sen.
 Myös Juha Sipilä kiistää Rinteen kertomuksen. Hän kommentoi asiaa sähköpostitse eikä anna haastatteluja.
 "Hallitusikkuna” oli viime kaudella auki vain kerran. Se tapahtui Perussuomalaisten hajoamisen yhteydessä kesäkuussa 2017. Silloin hallitusvastuusta keskusteltiin useankin puolueen kanssa. Mitään hallitustarjouksia ei ole tehty kenellekään näiden keskustelujen ulkopuolella. Yhteyttä toki pidin oppositioon ja tapasin Rinnettä useankin kerran. Pidin sitä tarpeellisena."
 Orpo toteaa tarinan kuulostavan turhauttavalta, koska tämänkaltaiset liikkeet eivät lisää millään tavalla politiikan uskottavuutta luotettavuutta.
 – Onhan se hyvin erikoista, jos tämän on totta, mitä Rinne kertoo. Minä en muista vastaavaa poliittisen historian tuntemuksellani. Pääministeripuolue suunnittelee päähallituskumppanin selän takana hallituksen kokoonpanon muutosta. Minusta se on hyvin erikoista, Orpo sanoo.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue lisää:  Sipilä pyysi SDP:tä salaisessa tapaamisessa hallitukseen – Rinne kertoo uudessa kirjassa, että sai puolueeltaan takarajan tervehtymiselleen

Orpo Sipilän aikeista vaihtaa kokoomus demareihin: Hän sanoi minulle, että Rinteen tarina ei pidä paikkaansa – myös Sipilä kiistää tiedon


Summary: Mieliala – Helsinki 1939-1945 -näyttely nostaa esiin pitkään kätkössä olleen mielialatutkijoitten arkiston.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Historioitsija, kirjailija  Anna Kortelaiselle  on käynyt samoin kuin monelle muullekin suomalaiselle. Hän ei malttanut aina kuunnella nyt jo edesmenneen isänsä muisteloita siitä, millaista oli olla sota-ajan lapsi. Kortelaisen isä oli stadin kundeja ja juoksenteli pikkupoikana pommitusten runtelemassa Punavuoressa.
 Jokin jälki noista tarinoista kuitenkin jäi.
 – Kun luin sodan aikaisesta mielialatiedustelusta, kuulin korvissani isäni äänen. Hän sanoi, että tuo on todella kiinnostavaa, naurahtaa Kortelainen.
 Isän ääni johdatti Kortelaisen Kansallisarkistoon suljetun arkistokokonaisuuden äärelle. Aineisto käsittää valtavan määrän tietoa siitä, mitä ihmiset ajattelivat kotirintamalla jatkosodan aikaan.
 Varsinkin työväestön piirissä ovat mielialat osittain sekaisin.  24.6. 1941
 Kortelainen on käsikirjoittanut aineiston pohjalta  Mieliala – Helsinki 1939 – 1945  -näyttelyn, joka jakautuu kahteen helsinkiläiseen museoon. Kuvataidemuseo HAMin näyttelyssä tarkastellaan sitä, miten ajan ilmapiiri kuvastuu taiteilijoiden töissä.
 Lisäksi HAMin osuus esittelee unohdettuja kulttuuritapahtumia kuten sotasaalisnäyttelyitä.
 Helsingin kaupunginmuseon Hakasalmen huvilan näyttely keskittyy siihen, miten erilaiset siviiliväestöön ja julkiseen omaisuuteen kohdistuneet toimet vaikuttivat ihmisten mielialaan.
 Tuhannet jännittivät jälkiseuraamuksia sodan jälkeen
 Siviilien mielialatiedustelun päämaja sijaitsi Helsingissä osoitteessa Vuorikatu 22 vuosina 1940–44. Sieltä käsin koottiin ja käsiteltiin tietoja kotirintaman ajatuksista puhelimen ja kirjepostin välityksellä.
 Anna Kortelainen on historiantutkija ja kirjailija. Hän on käsikirjoittanut kaksi rinnakkaista näyttelyä ja toimittanut kirjan mielialatiedustelusta ja taide-elämän ilmiöistä sota-ajan Helsingissä. Terhi Liimu / Yle
 Mielialatiedustelua johti ensin SAT eli Suomen Aseveljien Työjärjesto ja myöhemmin VIA eli Vapaus – Isänmaa – Aseveljeys, jotka olivat Valtion tiedotuslaitoksen salaisia organisaatioita. Mukaan niin sanotuiksi asiamiehiksi värvättiin kansalaisia, niin miehiä kuin naisiakin, kaikista yhteiskuntaluokista ja erilaisista asuinpaikoista.
 Masentunutta mietiskelyä sotamme tässäkin vaiheessa jatkuvasti vaatimien uhrien määrästä...
 Tiedustelijoita ei ollut vain Helsingissä. Järjestelmä oli koko maan kattava ja kaikkiaan tiedusteluun osallistui noina vuosina 18 000 ihmistä.
 – Se tarkoittaa sitä, että varsin moni suomalainen kantoi sodan jälkeen tätä salaisuutta. Tuhannet ihmiset miettivät, että ovat antaneet raportteja, soittaneet puheluita, mutta eivät oikein tienneet kenelle. Se oli monelle aikamoinen taakka, Anna Kortelainen pohtii.
 Mielialaa pyrittiin kohottamaan talkoilla ja kulttuuririennoilla
 Jo talvisodan aikana sodanjohto oli huomannut, että kotirintaman uutiset vaikuttavat taistelutahtoon rintamalla. Kirjeet kulkivat, lomat pyörivät. Uutiset uupuneita äideistä, turvattomista pimeistä kaduista, nälästä ja kylmästä, ainaisesta puutteesta huolettivat sotilaita.
 Rekonstruktio evakkoon lähtevien patsaiden kuljetuskontista tilanteesta säilyneen valokuvan mukaan Mieliala – Helsinki 1939-1945 -näyttelyssä. Terhi Liimu / Yle
 Mielialatiedustelun virkailijat järjestivät iloisia talkoita, kulttuuritapahtumia ja muuta tunnelman nostatusta.
 – Näiden tiedustelujärjestöjen miehet suhtautuivat mielestäni aika aliarvioiden Suomen kansaan. He uskoivat voivansa vaikuttaa mielialaa aika mekanistisin keinoin.
 – Kenttämiehille annettiin tarkat ohjeet, kuinka huhujen siivet katkotaan ja miten tarjotaan vastauutisia, Kortelainen kertoo.
 Jollain tavoin levotonta ja huokailevaa tunnelmaa.  21.3.1942
 Mielialatiedustelijat saattoivat saada pienen rahapalkan, naiset usein vain kahvipaketin, joka tosin pula-aikaan oli rahanarvoista sekin. Raha ei kuitenkaan ollut suurin motivaattori. Ihmiset ajattelivat tietoja luovuttamalla osallistuvansa sotaponnistuksiin.
 – He kokivat varmaan, että minä olen tärkeä. Minulta kysytään. Voin toimia viranomaisten apuna. Suomalaiset ovat niin tunnollisia, Kortelainen pohtii.
 Raportit ovat Anna Kortelaisen mukana yllättävän kriittisiä. Niissä pohditaan, voiko sanomalehtiin luottaa vai syytävätkö ne propagandaa. tai pitävätkö huhut paikkansa. Niissä tunnustettiin ja tunnistettiin epäluulo, joka leijui kylänraitin tai oman korttelin katujen yllä.
 Patsaiden pakkaaminen turvaan huoletti ja toisaalta helpotti
 Kun sota alkoi uudelleen, Suomen vilkkaat kaupungit hiljenivät. Lapset lähetettiin maalle tai Ruotsiin. Ikkunat pimennettiin, julkiset veistokset suojattiin laudoilla, arvokkaimmat taideteokset ja Helsingin yliopiston kirjakokoelmat siirrettiin turvaan. Toisten mielestä ennakointi oli järkevää ja herätti luottamusta.
 – Toiset taas miettivät, mitä viranomaiset tietävät, mitä minä en tiedä. Miksi näin toimitaan? Onko puna-armeija jo ovella?, kertoo historian tutkija Anna Kortelainen.
 Julkisia taideteoksia haluttiin pelastaa sodan jaloista ja evakuoida turvaan pommituksilta. Kolmen sepän patsas Helsingin keskustasta pakattiin ja haudattiin Tikkurilassa soranottokuoppaan. Patsas palasi paikoilleen vuotta myöhemmin. SA-kuva
 Taide-esineiden suojausta oli vaadittu jo talvisodan aikana. Sodan syttyessä Ateneumin taidemuseo suljettiin ja taideaarteita alettiin viedä turvaan maaseudulle. Pakkaaminen kiihtyi jatkosodan aikaan. Myös Helsingin yliopiston aineistoa evakuoitiin.
 Kaikkea ei voitu pakata. Yliopiston päärakennus vaurioitui pahasti pommituksessa helmikuussa 1944. Juhlasali oli liekeissä ja palossa tuhoutuivat  Albert Edelfeltin  maalaus sekä kaksi  Eero Järnefeltin  teosta.  Myös patsaita vaurioitui, kuten Wäinö Aaltosen yliopiston 300-vuotisjuhliin tilattu Vapauden jumalatar seppelöi nuoruuden.
 Sota voitetaan, mutta kaikki muu menetetään.  27.6.1942
 Anna Kortelainen on halunnut näyttelyissään kunnioittaa niitä, jotka veivät teoksia ja tiedettä turvaan. Ja myöskin palauttivat kaiken paikalleen.
 – Satoja vapaaehtoisia, tieteen tekijöitä, opiskelijoita, suurin osa naisia. He kirjasivat tunnollisesti ja palauttivat kaiken takaisin, jotta vielä huomennakin olisi tiedettä, Kortelainen sanoo.
 Mielialamateriaali säästyy jälkipolville historian tohtorin oivalluksen ansiosta
 Jatkosodan päätyttyä Suomeen asetettiin Liittoutuneiden valvontakomissio, joka valvoi Moskovan välirauhansopimuksen ehtojen noudattamista. Valpoa hallitsivat Neuvostoliiton edustajat, vaikka myös Iso-Britannia oli siinä mukana.
 Siviilien mielialatiedustelun raportteja ja henkilökortistoa ei haluttu antaa Valpon käsiin. Ne päätettiin hävittää.
 Tuntuu siltä, kuin sota olisi nyt vasta syttynyt.  18.2. 1944
 Hävittäminen päätettiin tehdä polttamalla ja paikaksi valikoitui Kallion yhteiskoulun pannuhuone. Koulun rehtori  Martti Ruutu  työnsi poltettavia papereita uuniin kilvan yhdessä vahtimestarin kanssa.  Ruutu oli historian tohtori  ja toimi myös Valtion tiedotuslaitoksen kotimaanosaston päällikkönä. Häntä tietojen polttaminen alkoi hirvittää. Jotain olisi jätettävä jälkipolville.
 – Arkistossa oli ja on tuhansien tavallisten ihmisten nimet, osoitteet ja puhelinnumerot. Jos ne olisivat tulleet punaisen Valpon tietoon, näille ihmisille olisi saattanut käydä huonosti, Kortelainen sanoo.
 Lopulta Ruutu päättää pakata polttamatta jääneen aineiston sinkkiarkkuun. Arkku kuljetetaan Ruudun vanhempien kesähuvilalle Mäntyharjulle. Kolmekymmentä viisi vuotta myöhemmin Ruudun perhe kaivaa aineiston esiin ja kymmenen vuotta sen jälkeen se talletetaan Kansallisarkistoon.
 Hakasalmen Huvilan  Mieliala -näyttely on auki vuoden verran. HAMin osuus maaliskuun alkuun asti. Näyttelyitä tukeva kirja pureutuu aiheeseen tarkemmin. Siinä ovat kirjoittajina Kortelaisen lisäksi  Marika Honkaniemi ,  Maija Koskinen ,  Hanne Selkokari  ja  Tuomas Tepora .
 Sitaatit jutussa on poimittu Mieliala – Helsinki 1939-1945 -näyttelyistä

Tiedot väsyneistä äideistä ja nälkäisistä lapsista valuivat rintamalle  – Tuhannet vapaaehtoiset raportoivat sota-ajan mielialoista viranomaisille


Summary: Venäläinen tuomioistuin katsoi Bergin keränneen tietoa venäläisistä ydinsukellusveneistä Norjan hyväksi.

Venäjällä armahduksia käsittelevä komissio esittää presidentti  Vladimir Putinille  vakoilusta tuomitun norjalaisen  Frode Bergin  armahtamista, kertoo uutistoimisto Interfax. Entinen rajavartija Berg tuomittiin huhtikuussa vakoilusta 14 vuoden vankeuteen.
 Oikeuden mukaan  Berg keräsi tietoa venäläisistä ydinsukellusveneistä Norjan hyväksi .
 Hänet otettiin kiinni Moskovassa joulukuussa 2017.
 Norja ja Venäjä muistavat huomenna yhdessä Pohjois-Norjan vapautumista natsimiehityksestä 75 vuotta sitten.
 Neuvostoarmeijan voittoa saksalaisista saapuvat Kirkkoniemeen juhlistamaan muun muassa Norjan kuningas  Harald V , maan poliittinen johto sekä Venäjältä ulkoministeri  Sergei Lavrov .
 Lue myös :
 Norjalainen entinen rajaupseeri tuomittiin vakoilusta Moskovassa – Frode Berg aikoo pyytää Putinilta armahdusta
 Vakoojaksi epäillyn norjalaisen tutkintavankeus Moskovassa kestänyt jo vuoden – Turvallisuuspalvelua arvostellaan Norjassa: Miksi kuriirina käytettiin eläköitynyttä upseeria?

Venäjällä esitetään vakoilusta tuomitun norjalaisen armahtamista – entinen rajaupseeri tuomittiin huhtikuussa 14 vuoden vankeuteen


Summary: Suomen oikeuslaitos ja poliisi tekevät vuosittain satoja kuulemisia kaksoiskansalaisista, jotka ovat päätyneet poliisitutkintaan toisessa kotimaassaan.

Tamperelaisen  Tomas Vurunbigin  puhelin soi keskellä päivää lokakuun alkupuolella. Soittaja oli hänen vaimonsa. Vurunbigi oli haastettu kuultavaksi Pirkanmaan käräjäoikeuteen marraskuussa.
 Mies sai tietää olevansa syytteessä Turkissa Facebook-kirjoituksen vuoksi.
 – Olen ihan sekaisin ja järkyttynyt, Vurunbigi kertoo.
 Tieto esitutkinnasta ja etsintäkuulutuksesta tuli 30 vuotta Suomessa asuneelle miehelle täytenä yllätyksenä. Vurunbigin mukaan hänestä on tehty kiinniottomääräys Turkissa.
 – Ottavat samantien kiinni, jos menen Turkkiin.
 Vurunbigin asianajaja  Kaarle Gummeruksen  mukaan kyse on Facebook-kirjoituksesta. Gummerus ei tässä vaiheessa avaa tarkemmin kirjoituksen sisältöä tai sitä, kuka sen on kirjoittanut. Yle ei ole nähnyt kirjoitusta, jonka pohjalta syyte on Turkissa nostettu.
 – Meillä on vielä selvityksen alla, mitä kirjoitusta asia koskee.
 Vurunbigi ja Gummerus harkitsevat nyt, alkavatko he toimenpiteisiin kuulemisen estämiseksi. Gummerus pitää kyseenalaisena rangaistussäännös, jonka mukaan syyte on nostettu.
 – Haluamme selvittää, noudattaako rangaistussäännös ihmisoikeuksien periaatteita.
 Yleistä, mutta ei jokapäiväistä
 Vurunbigin kuuleminen tehdään Turkin Suomelle esittämän oikeusapupyynnön takia. Vastaavia pyyntöjä esitetään pari sataa vuosittain, kertoo hallitusneuvos  Juhani Korhonen  Oikeusministeriöstä.
 Juhani Korhonen, millaisissa asioissa vieraan valtion viranomainen voi esittää oikeusapyynnön Suomelle?
 – Suomen ja Turkin välillä sovelletaan Euroopan neuvoston sopimusta oikeusavusta rikosasioissa. Sopimus soveltuu kaikenalaisiin rikosasioihin, riittää että esitutkinta tai oikeudenkäynti on vireillä oikeusapua pyytävässä valtiossa.
 Kuinka näihin pyyntöihin yleensä vastataan?
 – Yleensä suoritetaan pyydetty toimenpide.
 Käytetäänkö harkintaa, mitä pyyntöjä otetaan vastaan?
 – Rikosoikeusapulain mukaan pyynnön täytäntöönpaneva viranomainen eli poliisi, käräjäoikeus, jne. päättää pyynnön täytäntöönpanosta. Pyyntö pannaan täytäntööön, ellei jokin laissa on mainittu kieltäytymisperuste tule sovellettavaksi, esimerkiksi että pyynnön täyttäminen tulisi teon laatuun nähden vaatimaan kohtuuttomasti voimavaroja.
 Millaisia tyypilliset pyynnöt ovat?
 – Erilaiset todisteiden hankkimista rikosasioissa koskevat pyynnöt eli epäilty rikos on tehty ulkomailla, mutta todisteita on saatavilla Suomessa. Tällaisia voivat olle esimerkiksi pankki- tai bitcoin-tilit.
 Kuinka paljon oikeusapupyyntöjä tulee vuosittain ja mistä maista?
 – EU:n ulkopuolisista maista tulee noin 150-200 oikeusapupyyntöä vuodessa.
 Kuinka tavallisia kuulemiset käräjäoikeuksissa vieraan valtion pyynnöstä ovat?
 – Eivät harvinaisia, mutta eivät jokapäiväisiäkään.
 Voivatko ne johtaa toimenpiteisiin? Millaisissa tilanteissa voivat?
 – Esimerkiksi kuuleminen käräjäoikeudessa tapahtuu vieraan valtion pyynnöstä. Tallenne kuulemisesta toimitetaan pyynnön esittäneelle. Emme seuraa, mitä asialle sen jälkeen tapahtuu.
 Laitetaanko vieraan maan oikeudessa tehtyjä tuomioita täytäntöön Suomessa kuinka usein?
 – Jos suomalainen on tuomittu vieraassa valtiossa vankeusrangaistukseen ja haluaa jatkaa rangaistuksen suorittamista Suomessa, hänet voidaan tietyin edellytyksin siirtää tänne. Näitä tulee silloin tällöin, tänä vuonna ei vielä yhtään. EU-valtioiden osalta tieto RISE:ssä.

Tamperelainen Tomas Vurunbigi on Turkissa syytteessä Facebook-kirjoituksen takia, haastettiin oikeuden kuultavaksi Suomessa: "Olen ihan sekaisin ja järkyttynyt"


Summary: Hintoja alennettaisiin ensi vuoden alussa. Muutos tarvitsee vielä Helsingin seudun liikenteen hallituksen hyväksynnän.

Helsingin seudun liikenteen (HSL) pisimpien matkojen lippujen hinnat saattavat laskea ensi vuoden alusta alkaen.
 HSL esittää, että alennus koskisi kolmen ja neljän vyöhykkeen matkoja, eli ABC-, BCD-, CD- ja ABCD-lippujen hintoja.
 Taustalla on HSL:n halu kannustaa ihmisiä käyttämään joukkoliikennettä oman auton sijaan.
 – Haluamme kannustaa erityisesti pitkää matkaa tekeviä käyttämään joukkoliikennettä, sillä siirtyminen autoilusta joukkoliikenteeseen kolmen ja neljän vyöhykkeen matkoilla edistää päästöjen vähennystavoitteita ja liikennejärjestelmän sujuvuutta parhaiten, toteaa HSL:n toimitusjohtaja  Suvi Rihtniemi  HSL:n tiedotteessa.
 HSL:n mukaan hinnan alennus hyödyttäisi erityisesti C- ja D-alueella asuvia. Muihin lipputyyppeihin, kuten AB-, BC-, tai D-lippuihin, muutosta ei tulisi.
 HSL kertoo, että sille on kertynyt lipputuloja budjetoitua enemmän. Siksi sen on mahdollista esittää alennuksia lipun hintoihin.
 Esitetty alennus on HSL:n mukaan 2,4 prosenttia laskettuna kaikista hinnoista.
 Lopullinen päätös hintamuutoksista ehdään HSL:n kokouksessa ensi viikon tiistaina.

HSL esittää: Pitkien matkojen liput halvemmaksi – tarkoitus kannustaa ihmisiä vaihtamaan auto joukkoliikenteeseen


Summary: Saharov-palkinto jaetaan vuosittain ihmisoikeuksien ja mielipiteenvapauden hyväksi tehdystä työstä maailmassa.

Euroopan parlamentti on myöntänyt tämänvuotisen Saharov-ihmisoikeuspalkinnon tunnetulle uiguuritutkijalle  Ilham Tohtille . Tohti on tuomittu elinkautiseen vankeustuomioon separatismista.
 Pekingin yliopistossa taloustieteiden professorina toiminut Tohti tuomittiin sen jälkeen kun hän  oli arvostellut Kiinan toimintaa muslimien asuttamassa Xinjiangissa .
 Useat eri valtiot ja ihmisoikeusjärjestöt tuomitsivat Tohtin oikeudenkäynnin.
 Perjantaina 50-vuotta täyttävä Tohti sai syyskuussa myös toisen eurooppalaisen korkean tason ihmisoikeuspalkinnon, Euroopan neuvoston Václav Havel -palkinnon. Tuolloin palkintoa perusteltiin Tohtin yli 20 vuotta kestäneillä ponnistuksilla uiguurivähemmistön ja vähemmistöryhmien keskinäisen dialogin hyväksi.
 Ennen pidätystään vuonna 2014 Tohti rahoitti ja ylläpiti UighurOnline-verkkosivustoa, jolle hän kirjoitti uiguuriksi ja kiinaksi yhteiskunnallisista ongelmista. Pidätyksen jälkeen verkkosivu suljettiin.
 Kiinan ulkoministeriö tuomitsi aiemmin Euroopan neuvoston päätöksestä myöntää Vaclav Havel -palkinto Tohtille.
 Tuolloin ulkoministeriö kutsui Tohtia "separatistiksi, joka tukee ääriajattelua ja terroristeja".
 Lue myös :
 Elinkautinen uhkaa uiguuriprofessoria Kiinassa, EU huolissaan - "kahleissa yli kuukauden, terveys heikko"

EU:n Saharov-palkinto tunnetulle uiguuritutkijalle Ilham Tohtille – istuu elinkautista Kiinan arvostelusta


Summary: Suomi ei ole vielä ottanut kantaa Britannian eron lykkäämiseen. Jos lykkäys toteutuu, Ursula von der Leyenin suunnitelmat menevät uusiksi.

Britannian pitkittyvä ero Euroopan unionista voi sekoittaa uuden komission muodostamista. Komission tuleva puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  sanoi vierailullaan Helsingissä aikovansa pyytää Britanniaa ehdottamaan brittiläistä komission jäsentä, jos eropäivä lykkääntyy yli marraskuun alun.
 – Jos Britannia on silloin vielä EU:ssa, pyydän Britanniaa lähettämään komissaarin, von der Leyen sanoi.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ei ole vielä keskustellut jatkoajasta Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Donald Tuskin  kanssa. Rinne sanoi, että jatkoajasta voidaan sopia kirjallisella menettelyllä, eli EU-johtajien ei tarvitsisi kokoontua Brysseliin päättämään asiasta.
 – Jos se (jatkoaika) merkitsee, että kova brexit voidaan välttää, se sopii minulle, Rinne sanoi.
 Britannian oli määrä erota EU:sta viikon päästä torstaina, mutta hallitus on parlamentin pakottamana pyytänyt jatkoaikaa tammikuun loppuun. Tusk selvittää jäsenmaiden kantoja jatkoaikaan. Rinteen mukaan suuri enemmistö, "ehkä kaikki", jäsenmaat kannattavat jatkon myöntämistä.
 Samalla kun Britannian ero pitkittyy, myös Von der Leyenin uuden komission muodostaminen viivästyy. Euroopan parlamentti on torjunut kolme komissaariehdokasta. Uudet ehdokkaat pitää vielä haastatella ennen kuin parlamentti voi äänestää koko komission hyväksymisestä.
 Uuden komission piti astua virkaansa marraskuun alussa, mutta näillä näkymin aikatauluun tulee ainakin kuukauden lykkäys.
 Ranska ehdotti tänään komissaarikseen  Thierry Bretonia  parlamentin torjuman  Sylvie Goulardin  sijaan. Breton saisi hyvin laajan ja vaikutusvaltaisen salkun, johon kuuluvat digiasiat, sisämarkkinat, teollisuus- ja puolustuskysymykset.

Komission tuleva puheenjohtaja: Britannia voi joutua ehdottamaan komissaaria


Summary: Miestä syytetään tuhotyön ja tuhotyön yrityksen lisäksi pahoinpitelystä ja kahdesta kotirauhan rikkomisesta.

Syyttäjä vaatii ehdotonta vankeusrangaistusta miehelle, jonka syytetään polttaneen Pöytyän Yläneellä sijainneen Jehovan todistajien valtakunnansalin elokuun lopulla.
 Syyttäjän mukaan mies kiipesi tikkaita pitkin rakennuksen välikatolle ja valeli sinne noin viisi litraa bensiiniä. Bensiiniä oli valeltu myös seinään ja takaovelle.
 Tulen mies sytytti syyttäjän mukaan mukanaan tuomalla sytyttimellä. Rakennus tuhoutui kokonaan ja palosta aiheutui rakennuksen omistajalle, Jehovan todistajien Turun seurakunnalle, noin 130 000 euron vahinko. Syyttäjän mukaan teko oli omiaan aiheuttamaan yleistä hengen tai terveyden vaaraa.
 – Tuleen sytytetyn rakennuksen välittömässä läheisyydessä on sijainnut metsää, useita ulkorakennuksia ja asuttu asuinkiinteistö noin 30 metrin päässä, haastehakemuksessa sanotaan.
 Kirjallisena todisteena oikeudenkäynnissä on muun muassa syytetyltä kotietsinnässä löytynyt kanisteri ja sytytin.
 Syyttäjän mukaan mies oli yrittänyt valtakunnansalin polttoa aiemminkin. Viittä päivää ennen rakennuksen tuhoutumista mies oli syyttäjän mukaan valellut bensiiniä muun muassa ilmalämpöpumpun päälle ja rakennuksen oveen ja sytyttänyt sen palamaan. Palo oli sammunut itsekseen, mutta ehtinyt vaurioittaa ilmalämpöpumppua ja rakennusta.
 STT ei ole saanut käräjäoikeudelta miehen kirjallista vastausta. Poliisi on kertonut aiemmin, että kuulusteluissa mies on myöntänyt teot.
 Poliisin mukaan syytetty oli ollut seurakunnan jäsen, mutta eronnut
 Poliisin mukaan mies on aiemmin ollut seurakunnan jäsen, mutta eronnut joitakin vuosia sitten. Poliisin mukaan teon motiivi näyttää liittyvän miehen kiistoihin erään seurakunnan jäsenen kanssa, ei seurakuntaan laajemmin. Kuulusteluissa mies oli kertonut, että seurakunnan jäsen oli puhunut hänestä pahaa ja levittänyt perättömiä tietoja.
 Tänään alkaneessa oikeudenkäynnissä miestä syytetään tuhotyön ja tuhotyön yrityksen lisäksi pahoinpitelystä ja kahdesta kotirauhan rikkomisesta, joissa uhrina on ollut sama mies. Syyttäjän mukaan syytetty oli keväällä käynyt potkimassa toisen miehen ovea ja lyönyt tänä päähän ja kasvoihin.
 Lue lisää:
 Jehovan todistajien valtakunnansalin tuhopoltosta epäilty vangittu – teon motiivina ilmeisesti seurakunnan jäsenen pahat puheet
 Mies tunnusti sytyttäneensä Jehovan todistajien valtakunnansalin Yläneellä
 Viime yönä palanutta valtakunnansalia yritettiin polttaa jo viikonloppuna Pöytyällä – poliisi ottanut yhden kiinni, seurakuntalaiset apeina

Jehovan todistajien valtakunnansalin polttamisesta syytetylle vaaditaan vankeutta – valeli viisi litraa bensiiniä rakennukseen


Summary: Nikkelin hinta noisi voimakkaasti heinä–syyskuussa.

Kaivos- ja metalliyhtiö Terrafamen liiketulos nousi heinä–syyskuussa 19,6 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 4,7 miljoonaa euroa. Kolmen kuukauden liikevaihto kasvoi noin viidenneksen 102,4 miljoonaan euroon.
 Terrafamen toimitusjohtaja  Joni Lukkaroinen  kertoo, että nikkelin dollarimääräinen hinta nousi voimakkaasti heinä–syyskuussa. Lukkaroisen mukaan hyvänä jatkunut tuotanto ja rajusti kohonnut nikkelin hinta nostivat liikevaihdon ennätyslukemiin.

Nikkelin hinnannousu kiritti Terrafamen tulosta ja myyntiä


Summary: Syytetty oli tapahtumahetkellä alle 18-vuotias.

Veteliläispoikaa syytetään Pohjanmaan käräjäoikeudessa nuorena henkilönä tehdystä tapon yrityksestä. Hän yritti syytteen mukaan tappaa moottoripyörällä poliisin, joka koetti saada hänet pysähtymään. Syyttäjä vaatii hänelle ehdotonta vankeutta.
 Poika kiistää tapon yrityksen ja nuorena henkilönä tehdyn virkamiehen väkivaltaisen vastustamisen. Hän myöntää liikenneturvallisuuden vaarantamisen. Syytetty oli tapahtuma-aikana alle 18-vuotias.
 Poika ajoi viime joulukuussa valottomalla moottoripyörällä lähes sadan kilometrin tuntivauhtia. Ensin hänet yritti pysäyttää yksi poliisi, jonka syytetty huomasi syytteen mukaan vasta niin myöhään, ettei hänellä ollut mahdollisuutta väistää. Poliisi väisti.
 Tältä osin poikaa syytetään nuorena henkilönä tehdystä törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Sen sijaan syytetty on syyttäjän mukaan yrittänyt tappaa toisen poliisin ajamalla tätä kohti ajoittain valottomalla moottoripyörällä. Hän on syytteen mukaan havainnut poliisin, jolla oli heijastimilla varustettu virkapuku ja joka näytti hänelle valkoista valoa.
 Lisäksi kolmas poliisi näytti punaisella valolla pysäytysmerkkiä, ja tielle pysäköidyssä poliisiautossa oli päällä kahden väriset pysäytysvalot.
 Poika ajoi syytteen mukaan poliisia kohti, vaikka hänen on syytteen mukaan täytynyt käsittää, että poliisi ei välttämättä ehdi väistää ja että törmäys, samaan suuntaan väistäminen tai moottoripyörän hallinnan menettäminen johtaisi todennäköisesti poliisin kuolemaan.
 Myös tässä tapauksessa poliisi väisti juuri ennen törmäystä hyppäämällä sivuun.
 Tie oli pimeä ja liukas.

Poika ajoi moottoripyörällä häntä pysäyttänyttä poliisia kohtia – syytetään tapon yrityksestä


Summary: Paul Whelan pidätettiin viime vuoden lopussa.

Venäjällä on jatkettu entisen Yhdysvaltain merijalkaväen sotilaan  Paul Whelanin  pidätystä joulukuun 29. päivään asti.
 Whelania epäillään vakoilusta. Hän on Yhdysvaltain, Britannian, Irlannin ja Kanadan kansalainen.
 Moskovalaisen tuomioistuimen päätöksestä kertoo uutistoimisto Interfax.
 Venäjän tiedustelupalvelu FSB pidätti Whelanin viime vuoden lopussa.
 Venäjän mukaan Whelan saatiin kiinni itse teosta. Whelan on kiistänyt syyllistyneensä vakoiluun. Hän on kertonut matkustaneensa Venäjälle osallistuakseen ystävänsä häihin.
 48-vuotias Whelan on viimeksi työskennellyt ajoneuvojen osia valmistavan BorgWarner-yhtiön turvallisuuspäällikkönä.
 Yhdysvalloissa puolestaan vapautetaan perjantaina venäläinen  Marina Butina , joka tuomittiin 18 kuukauden vankeuteen vakoilusta.
 Lisää aiheesta:
 Entisen yhdysvaltalaissotilaan pidätys Venäjällä hämmentää – onko jopa neljän maan kansalainen vakooja vai diplomaattinen pelinappula?
 Venäjän ja Yhdysvaltain varaulkoministerit hierovat Helsingissä sopua – Näistä viidestä asiasta riittäisi puhuttavaa, jos yhteys syntyy

Venäjällä jatkettiin vakoilusta epäillyn entisen amerikkalaissotilaan pidätystä


Summary: Mies tuomittiin törkeästä pahoinpitelystä, vaikka syyttäjä vaati hänelle rangaistusta murhan yrityksestä.

Kokkolan keskustassa auton ikkunasta sisään ampunut mies on tuomittu ehdottomaan vankeuteen. Mies sai kolme vuotta ja neljä kuukautta törkeästä pahoinpitelystä ja muun muassa ampuma-ase- ja huumausainerikoksesta.
 Syyttäjä vaati hänelle rangaistusta murhan yrityksestä.
 Tapaus sattui heinäkuussa. Tuomittu yritti ensin tunkeutua uhrin autoon aseen kanssa. Sen jälkeen hän lähti seuraamaan uhria autolla ja tavoitti tämän Torikadulla Kokkolan keskustassa.
 Hän ajoi tämän rinnalle ja ampui vänkärin puolelta avoimesta ikkunasta kohti uhria. Luoti lävisti kuljettajan puoleisen ikkunan ja jäi auton rakenteisiin, eikä siis osunut uhriin.
 Syyttäjä vaatii kokkolalaismiehelle vankeutta murhan yrityksestä – ampui uhria kohti liikkuvasta autosta Kokkolan keskustassa
 Kolme vangittiin autosta ampumisesta Kokkolassa: kahta epäillään todennäköisin syin murhan yrityksestä
 Liikkuvaa henkilöautoa kohti ammuttiin aseella Kokkolan keskustassa

Mies ampui liikkuvasta autosta toiseen keskellä kaupunkia – syyte murhan yrityksestä kaatui


Summary: Yt-neuvotteluiden tavoitteena on 20 miljoonan euron pysyvä säästö.

Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava Siun sote käynnistää laajat yt-neuvottelut.
 Neuvottelut koskevat koko kuntayhtymää mukaan lukien Pohjois-Karjalan pelastuslaitos. Kaikkiaan neuvottelujen piirissä on yli 7 000 työntekijää.
 Kuntayhtymän tavoitteena on 20 miljoonan euron pysyvä säästö. Esillä ovat kaikki säästökeinot, irtisanomisista lomautuksiin ja osa-aikaistamisiin. Muutoksia voi tulla myös työntekijöiden etuuksiin.
 Siun soten toimitusjohtajan  Ilkka Pirskasen  mukaan kuntayhtymän talousennuste on syyskuun aikana heikentynyt. Vuoden lopussa kuntayhtymän alijäämän ennustetaan nousevan 14 miljoonaan euroon.
 – Säästötavoitteiden taustalla on erityisesti kuntasektorin talouden heikentynyt tilanne. Vaikka olemme toimineet hyvin ja tehokkaasti tähänkin saakka, tarvitsemme väistämättä uusia keinoja tilanteen ratkaisemiseksi, Pirskanen toteaa.
 Pirskasen mukaan irtisanomiset ja lomautukset ovat viimeinen keino.
 Siun soten yhtymähallitus päättää yt-neuvottelujen aloittamisesta 31. lokakuuta.
 Siun sote vastaa Pohjois-Karjalan ja Heinäveden sosiaali- ja terveyspalveluista.
 Lue lisää:
 Sote-johtaja lähetti hoitajille madonluvut videotervehdyksenä: "Koskaan ei löysätä"

Siun sote käynnistää yli 7 000 työntekijää koskevat yt-neuvottelut


Summary: Vaihtoehtojen lisääntyminen autokaupassa samalla vaikeuttaa omille arvoille ja lompakolle sopivan menopelin valintaa.

Flexifuel? Ympäristölle muita ystävällisempi sähköauto, vaikka kauppa kirpaiseekin lompakon pohjalla? Auto, joka kestää metsäautotiellä rymistelyn? Katseidenkääntäjä?
 Vai pitääkö sittenkin suunnata naapurimaahan ja käydä hakemassa sieltä se halvempi käytetty auto?
 Kerro meille, millä perusteella valitset itsellesi auton, joka sopii elämäntilanteeseesi, arvoihisi ja lompakollesi.
 Askarruttaako sinua esimerkiksi se, millainen polttoaineen hintakehitys on tulevaisuudessa? Tai se, kuinka ympäristöystävällisiä sähköautot loppujen lopuksi ovatkaan? Mitä voidaan odottaa vetyautojen tulevaisuudesta?
 Voit esittää meille alla olevassa keskustelussa kysymyksiä, joiden selvittäminen voisi auttaa sinua tekemään sopivan valinnan autokaupassa. Esitämme näitä kysymyksiä alan asiantuntijoille ja julkaisemme vastaukset ensi viikolla.

Tuntuuko auton ostaminen nykyään monimutkaiselta? Yle välittää lukijoiden kysymyksiä asiantuntijoille


Summary: Maailman terveysjärjestö WHO julisti villin poliovirus 3:n kokonaan maailmasta hävitetyksi.

Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan polion vastaisessa taistelussa on saavutettu historiallisen tärkeä virstanpylväs: villin polioviruksen tyyppi 3 on maailmanlaajuisesti hävitetty.
 Tällä hetkellä kaksi kolmesta villin polioviruksen tyypistä on siten saatu nujerrettua. Villeistä eli luonnollisesti ihmisväestössä kiertävistä polioviruksista on jäljellä enää tyyppi 1.
 – Tämä saavutus polion hävittämiseksi on virstanpylväs maailmanlaajuisen terveyden edistämisessä, WHO:n pääjohtaja  Tedros Adhanom Ghebreyesus  sanoo WHO:n tiedotteessa.
 WHO:n mukaan nyt on käytettävä kaikki tarvittavat voimavarat myös jäljellä olevan virustyypin hävittämiseksi.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) johtavan asiantuntijan  Carita Savolainen-Kopran  mukaan polion hävittämiseen tähtäävä ohjelma on ollut valtava menestystarina.
 – Ihmiskunta ei ole montaakaan kertaa onnistunut virusten hävittämisessä kokonaan. Isorokkovirus oli ensimmäinen, polio 2 vuonna 2015 toinen ja tämä on nyt kolmas virus. Tämä on valtavan tärkeä askel, Savolainen-Kopra sanoo.
 Poliorokotus tarvitaan edelleen
 Villi poliovirus leviää tällä hetkellä vain kahdessa maassa, Afganistanissa ja Pakistanissa. Tänä vuonna tautitapauksia on ollut tähän mennessä 88.
 Afrikassa villin polioviruksen tartuntoja ei ole vuoden 2016 jälkeen todettu. Ongelma on Afrikassakin kuitenkin rokoteperäisten, muuntuneiden poliovirusten leviäminen. Rokoteperäiset poliovirukset saattavat lähteä kiertämään silloin, kun käytössä on elävää poliovirusta sisältävä rokote ja väestön rokotussuoja poliota vastaan on puutteellinen.
 Länsimaissa käytössä on rokote, jossa on inaktivoitua, tapettua poliovirusta. Se ei pysty aiheuttamaan tautia ihmisessä, joka rokotteen saa. Toinen rokotetyyppi sisältää elävää poliovirusta ja se on edelleen useissa maailman maissa käytössä.
 – Markkinoille odotetaan uusia rokotteita, jotka tulevat auttamaan tähän asiaan, Carita Savolainen-Kopra THL:stä sanoo.
 Vaikka poliovirus on käymässä maailmassa entistä harvinaisemmaksi, poliorokotus on Suomessakin Savolainen-Kopran mukaan edelleen erittäin tarpeellinen.
 – Kyllä se rokotusohjelmassa edelleen säilyy, ja sitä myös WHO tulee suosittamaan. Ihan siitä syystä, että ykköstyyppiä on edelleen maailmassa ja rokoteperäisten polioepidemioiden takia ollaan myös varuillaan. Meillä käytössä oleva rokote suojaa myös niiltä, Savolainen-Kopra sanoo.

Historiallinen etappi saavutettu – Maailman terveysjärjestö WHO: kaksi kolmesta polioviruksesta on hävitetty


Summary: Nokian vuosineljänneksen tulos oli odotettu, mutta mikään muu ei osavuosikatsauksessa hivellyt sijoittajia.

Nokian osakekurssi on ollut tulosjulkistamisen jälkeen huimassa syöksyssä. Osakkeen hinnasta kadonneen neljänneksen syy löytyy synkistä tulevaisuudennäkymistä, vaikka kolmannen vuosineljänneksen tulos oli ihan kohtuullinen.
 – Nokian näkymät olivat valtava pettymys. Yhtiö leikkasi vuoden 2019 näkymiä, ja myös vuoden 2020 näkymiä alennettiin tuntuvasti. Sen lisäksi osingonmaksu keskeytetään muutaman neljänneksen ajaksi. Kyllä tämä oli valtava pettymys sijoittajille, kertoo analyytikko  Mikael Rautanen  analyysiyhtiö Inderesistä.
 Rautasen mukaan sijoittajat yllätti ennen kaikkea se, että he olivat hyvin pitkälle tukeutuneet ja luottaneet Nokian aiemmin ohjeistamaan merkittävään tulosparannukseen vuonna 2020.
 – Nyt sitten leikattiin rajusti näkymiä, niin sijoittajat pettyivät tuntuvasti, Rautanen jatkaa.
 Lisäpontta pettymykselle tulee siitä, että verkkomarkkinat ovat selkeästi piristymässä. Esimerkiksi Nokia pääkilpailijoilla Huaweilla ja Ericssonilla menee kohtalaisen hyvin, ja Ericsson jopa viime viikolla nosti näkymiään.
 – Tässä kontekstissa tuo raportti kertoo huolestuttavaa kieltä Nokian kilpailukyvystä 5G-aikakaudella.
 Huolestuttavinta ja selkein heikkous Rautasen mukaan on mobiiliverkkojen liiketoiminta. Liikkeellelähtö 5G-aikakauteen on lähtenyt kompuroiden, ja samaan aikaan sisäiset ja ulkoiset riskitekijät ovat realisoituneet.
 – Ne jarruttavat tätä kehitystä.
 Osinkojen maksamisen keskeytys ei hirveästi Rautasta huoleta, koska yrityksen kassa heilahtelee ja voi elpyä nopeastikin. Toisaalta heikko kassa on ollut pettymys sijoittajille ja alue, jossa se ei ole pystynyt lunastamaan lupauksiaan.
 "Vaikeudet saattavat näkyä markkinoiden paineena"
 Analyytikko Mikael Rautanen ei suoralta kädeltä löydä selkeitä virheitä Nokian tekemisissä, mutta kaikkiaan hän pitää mennyttä neljän vuoden jaksoa yhtiölle vaikeana.
 – Erittäin vaikean neljän vuoden markkinatilanteen aikana markkinat ovat tulleet tosi rajusti alas, ja samaan aikaan on vedetty raskasta fuusiota Alcatel-Lucentin kanssa.
 – Toisaalta nyt pitäisi olla siinä pisteessä, että markkinat lähtevät piristymään ja Nokia olisi iskukunnossa. Nyt näyttää siltä, että markkinat piristyvät, mutta Nokia ei ole ehtinyt ihan saamaan organisaatiotaan ja tuoteportfoliotaan iskukuntoon.
 Kun Rautaselta kysyy, että saattaako edessä olla lähtölaskenta jollekulle, niin hän vastaa siihen markkinoiden näkökulmasta.
 – Vaikeudet saattavat näkyä markkinoiden paineena yhtiötä kohtaan. Erityisesti kun laitetaan siihen kontekstiin, että markkinat piristyvät ja kilpailijat porskuttavat kohtalaiden hyvää vauhtia eteenpäin.
 Kaikesta huolimatta Rautanen arvioi, että Nokia on menossa kohti parempaa.
 – Tulos kyllä lähtee tästä parantumaan, mutta millä kulmakertoimella. Nokia itsekin ohjeisti merkittävää parannusta vuonna 2020, mutta nyt näyttää siltä, että sitä joudutaan odottamaan vuoteen 2021, eikä silloinkaan se ole niin hyvä kuin aiemmin ennakoitiin.
 Lue myös:   Nokia keskeyttää osingonmaksun – tavoitteena taata 5G-investoinnit ja vahvistaa kassaa

Synkkiä näkymiä esittänyt Nokia valtava pettymys sijoittajille – osake rajussa syöksyssä