Summary: Lapsia varoitellaan somessa saalistavista hyväksikäyttäjistä, mutta ahdistelijoita liikkuu koulujen lähistöillä edelleen.

Nokialainen  Minna Mäkinen  sai torstaiaamuna karmean muistutuksen siitä, että lasten ahdistelu on todellisuutta – myös turvallisena pidetyllä koulumatkalla.
 Mäkisen tokaluokkalainen poika oli kävellyt kouluun tuttua reittiä, kun edessä olevalle bussipysäkille oli yllättäen pysähtynyt pakettiauto.
 – Mies oli avannut oven ja pyytänyt poikaa kyytiin, Mäkinen kertoo.
 Mäkisen poika oli kieltäytynyt nousemasta kyytiin, sillä hänen äitinsä oli opastanut, että vieraiden kyytiin ei saa mennä. Siitä huolimatta mies oli Mäkisen mukaan tivannut lapsen nimeä ja ikää.
 – Silloin poika oli pelästynyt ja juossut itkien kouluun opettajan luo.
 Poliisin julkaisemien tuntomerkkien mukaan ja pojan kuvailun perusteella mies oli ollut tukeva ja hänellä oli iso tumma parta.
 – Mies oli vaikuttanut poikani mielestä humalaiselta ja uhkaavalta.
 Nokialla useita tapauksia
 Mäkisen tapauksen lisäksi Nokialla on sattunut viime aikoina useita muitakin lasten ahdistelutapauksia. Aiemmin syksyllä on ilmoitettu myös vastaavasta tapauksesta, jossa pakettiautossa ollut mies oli pyytänyt lasta autoon kyytiin.
 Torstaina poliisi sai tiedon tapauksesta, jossa polkupyörällä liikkunut nuori mies oli houkutellut ala-asteikäistä tyttöä sivummalle. Tyttö oli ollut koulumatkalla. Nuori mies oli poliisin mukaan seurannut tyttöä koululle asti.
 Myöhemmin aamupäivällä nuoren miehen epäillään tarttuneen takaapäin kiinni alakouluikäistä tyttöä. Tyttö oli huutanut ja päässyt pakoon.
 Perjantaina poliisi sai tietoonsa mahdollisen lasten houkuttelutilanteen, jossa iäkkäämpi mies oli jutellut lapsille ja kertonut ostavansa heille karamellia. Mies oli sanonut, ettei kotona saisi puhua asiasta.
 Suhtaudu vakavasti, mutta älä lietso turhia pelkoja
 Koko maassa poliisi saa tasaisesti– tosin melko harvakseltaan – ilmoituksia epäilyttävistä henkilöistä koulujen lähistöillä. Ilmoitukset yleistyvät syksyisin kun koulut alkavat.
 – Joskus tällaisia henkilöitä otetaan kiinni. Usein he ovat poliisille entuudestaan tuttuja, sanoo poliisitarkastaja  Pekka Heikkinen  Poliisihallituksesta.
 Heikkinen painottaa, että kaikki havainnot pitää ottaa vakavasti. Hän kehottaa vanhempia ja kouluja olemaan yhteydessä poliisiin, jos huoli herää. Joskus kuitenkin käy niin, että uhkia nähdään siellä, missä niitä ei ole.
 – Esimerkiksi koulun pihalla saatetaan nähdä "kaltoinkohtelua", joka on todellisuudessa jotain ihan muuta.
 Ahdistelun kohteeksi joutuneen pojan äiti toivoo, että lapset eivät kulkisi koulumatkaansa yksin varsinkaan näin pimeään vuodenaikaan.  Henrietta Hassinen / Yle
 Heikkinen muistuttaa, että huhujen levittämisen kanssa kannattaa pitää kynnys korkeana.
 – Voi olla, että sitten ei otetakaan tosissaan, kun tulee oikea tapaus vastaan. On myös tapauksia, joissa on somessa syyllistytty yksityisyyden loukkaamiseen.
 Myös Sisä-Suomen poliisi kehottaa nokialaisia käyttämään malttia somekirjoituksissaan.
 Poliisi muistuttaa, että vihjeitä tai arvailuja epäillyistä tekijöistä ei pidä kirjoitella someen, vaan tiedot pitää lähettää poliisille. Nokian poliisi pyytää havaintoja ja vinkkejä numeroon 0295 445 888 tai sähköpostiin vihjeet.pirkanmaa@poliisi.fi.
 Koulut varoittelevat Wilmassa
 Koulut varoittelevat epäillyistä häirintä- tai ahdistelutapauksista esimerkiksi Wilma-viesteillä tai vanhempainilloissa. Koululla on velvollisuus toimia, jos oppilaat ilmoittavat kohdanneensa digitaalista tai perinteistä häirintää.
 Esimerkiksi Minna Mäkinen on saanut lapsensa koulusta tänä syksynä neljä Wilma-varoitusta siitä, että lapsia on houkuteltu pakettiauton kyytiin.
 – Lapset ovat olleet jo ennestään peloissaan ja varuillaan. Onneksi koulu on tiedottanut aktiivisesti.
 Koulun ja kodin välinen viestintä voi olla kirjavaa, koska kouluilla ei ole käytössään yhtenäisiä toimintamalleja, Pelastakaa lapset ry:n erityisasiantuntija  Nina Vaaranen-Valkonen  sanoo.
 – Koulujen kannattaisi laatia ohjeistus siitä, miten viestitään esimerkiksi silloin kun huhuja epäilyttävistä henkilöistä alkaa liikkua.
 Mielikuvat ja todellisuus
 Stereotyyppinen ajatus namusedästä on keski-ikäinen mies pakettiautossa karkkipussin kanssa. Pekka Heikkisen mukaan mielikuva ei aina kohtaa todellisuutta.
 – Ei niitä pitkään takkiin pukeutuneita itsensäpaljastajia juurikaan enää tapaa.
 Nina Vaaranen-Valkonen muistuttaa, että vaikka lapsiin kohdistuva seksuaalinen häirintä on siirtynyt suurelta osin  verkkoon ja sosiaaliseen mediaan , on perinteisiä ahdistelijoita liikkeellä.
 – On tietysti helpompaa houkutella lapsia chateissa kuin ajella pakettiautolla ympäriinsä.
 Aikuiset eivät ole aina tietoisia siitä, mitä heidän lapsensa tekevät digitaalisessa mediassa, joten heitä ei myöskään osata varoittaa siellä tapahtuvasta häirinnästä ja houkuttelusta. Epäilyttävät henkilö koulumatkalla on vaara, jota vastaan on helpompaa ja konkreettisempaa ohjeistaa, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 Vaaranen-Valkosen muistuttaa, että useimmiten seksuaaliväkivallan tekijä ei ole lapselle tuntematon henkilö, vaan löytyy läheltä, esimerkiksi lapsen tuttavapiiristä.
 – Sitä ei haluta ajatella.
 Pidä pää kylmänä
 Varoitus epäilyttävistä lapsia houkuttelevista henkilöistä herättää huoltajissa huolta ja suuttumusta. Asia pitäisi kuitenkin käsitellä lapsen kanssa siten, että aikuisen pelästynyt käytös ei ainakaan pahenna lapsen pelkoja.
 Liian voimakkaassa tunnetilassa ei kannata alkaa käsitellä asiaa, Vaaranen-Valkonen muistuttaa.
 – Hengitä 10 kertaa ennen kuin otat asian puheeksi.
 Pahimmassa tapauksessa huoltajan kauhistus saa lapsen vetäytymään keskustelusta entistä pahemmin.
 – Lapsi saattaa ajatella, että tämä asia on niin kauhea, etten uskalla kertoa mitään muutakaan.
 Lapsille pitää vain muistuttaa, että kulkevat yhdessä.   Minna Mäkinen
 Lapsen kanssa kannattaa luoda välitön keskustelukulttuuri, jolloin lapsen on helpompi kertoa ikävistäkin asioista, jos ja kun niitä vastaan tulee. Ahdistava tilanne voi olla hyvä paikka käydä lapsen kanssa tärkeä keskustelu.
 – Parhaassa tapauksessa lapsi tulee itse kertomaan, jos kohtaa jotain ahdistavaa.
 Vaaranen-Valkosen mukaan suomalaiset lapset ovat todella taitavia teknisesti, mutta jäävät usein yksin tunteidensa kanssa. Hänen mukaansa vanhempien kannattaa olla nykyistä enemmän kiinnostuneita siitä, mitä digitaalisessa mediassa tapahtuu. Lapsia pitäisi myös ohjata toimimaan turvallisesti verkossa.
 – Lapselta pitää kysyä joka päivä, mitä he puhelimestaan katsovat. Jo hyvin nuoret törmäävät ahdistavaan materiaaliin, kuten pornoon tai eläinsuojelurikoksiin.
 Lapset autolla kouluun
 Nokialainen Minna Mäkinen toivoo, että poliisi saa selvittää asian rauhassa, eikä toivo "lynkkausmielialaa" Nokialle. Hän kuitenkin toivoo yhteisöltään aktiivisuutta.
 – Eräs isä ilmoitti jo, että hänellä saattaisi olla poliisia kiinnostavaa valvontakameramateriaalia.
 Mäkinen ja hänen poikansa ovat pelästyneitä ja järkyttyneitä tapauksesta. Mäkinen kertoo vievänsä lapset jatkossa kouluun autolla, varsinkin nyt pimeään aikaan.
 – Kaikilla ei varmaan ole mahdollisuutta viedä lapsia kouluun. Silloin lapsille pitää vain muistuttaa, että kulkevat yhdessä.

"Mies oli avannut oven ja pyytänyt poikaa kyytiin" – useita lapsia on ahdisteltu koulumatkalla tänä syksynä Nokialla


Summary: Epäiltyjä on yhteensä lähes 20.

Vantaalla vaikuttaneen konserniyhtiön maajohtajaa epäillään osallistumisesta laajaan petosrikoskokonaisuuteen, tiedottaa Itä-Uudenmaan poliisi.
 Poliisi epäilee, että kansainvälisen logistiikka-alan yrityksen liiketoiminnassa on tehty petoksia yli 1,2 miljoonan euron edestä.
 Poliisi epäilee maajohtajan ja muiden tahojen käyttäneen ja ohjanneen varoja perusteettomasti toisille yhtiöille, joista osa oli maajohtajan hallinnassa. Epäiltyjä on yhteensä lähes 20.
 Varoja epäillään tiedotteen mukaan ohjatun myös konsernin alihankkijoille oikeudettoman taloudellisen hyödyn saamiseksi.

Poliisi epäilee kansainvälisen logistiikkayrityksen maajohtajan osallistuneen miljoonapetokseen


Summary: Lounais-Suomen poliisin tiedotteen mukaan nimikkeinä on muun muassa virkavelvollisuuden rikkominen, työsyrjintä ja työsuojelurikos.

Turun poliisilaitoksella on epäilty tapahtuneen työpaikkakiusaamista. Asian esitutkinta on valmistunut, ja asia on siirretty syyteharkintaan Länsi-Suomen syyttäjäalueelle.
 Työpaikkakiusaamisen osalta nimikkeeksi on kirjattu virkavelvollisuuden rikkominen, työsyrjintä ja työsuojelurikos. Asiaan on kirjattu muitakin epäiltyjä rikosnimikkeitä.
 Asia on siirretty syyteharkintaan kuuden epäiltynä kuullun henkilön osalta. Kaikki epäillyt ovat kiistäneet syyllistyneensä asiassa mihinkään rikokseen.
 Kerromme kohta lisää.

Kuusi epäiltynä työpaikkakiusaamisesta Turun poliisilaitoksella – tapaus siirtyy syyteharkintaan


Summary: Osallistuvan budjetoinnin äänestyksessä oli jaossa 4,4 miljoonaa euroa. Kokosimme esimerkkejä toteutukseen äänestetyistä hankkeista.

Osallistuvan budjetoinnin OmaStadi-äänestys päättyi eilen torstaina Helsingissä. Äänestyksessä helsinkiläiset saivat vaikuttaa siihen, miten kaupungin antamat 4,4 miljoonaa euroa käytetään.
 Tästä rahasta 880 000 euroa oli varattu koko kaupunkia koskeviin hankkeisiin. Loput rahat jaettiin seitsemälle alueelle.
 Kokosimme kiinnostavia toteutukseen äänestettyjä hankkeita. Muun muassa näitä helsinkiläiset äänestivät:
 Koko Helsinkiä koskevista ehdotuksista yhtenä hyväksyttiin  "Syötävät puistot hyötykasveista" . Siinä ehdotetaan puisto-istutusten vaihtamista koko kaupungissa sellaisiin puihin ja pensaisiin, jotka tuottavat syötäväksi sopivia hedelmiä ja marjoja. Koko kaupunkia koskevista hankkeista isoimman rahapotin, 200 000 euroa, saa  "Fillaroiva Stadi"  -ehdotus. Ehdotukseen kuuluu pyöräilijöille ja kävelijöille tarkoitetun karttapalvelun kehittäminen sekä pyöräilyn turvallisuuteen keskittyvä asennekampanja. Koko kaupungin äänestyksessä läpi meni myös ehdotus  "Kasvipohjaiset juomat vaihtoehdoiksi päiväkoteihin ja kouluihin" . Ehdotuksessa halutaan ensisijaisesti kotimainen kaurajuoma maidon vaihtoehdoksi koulujen ja päiväkotien ruokailuihin. Läntisen Helsingin äänestyksen voitti  "Urbaanit nuotiopaikat"  -ehdotus. Sillä tavoitellaan julkisia grillikatoksia ja nuotiopaikkoja esimerkiksi Munkkiniemen uimarannalle, Malminkartanonhuipulle ja Humallahdenpuistoon Meilahdessa. Keskisen suurpiirin alueella äänestyksen voitti täpärästi  Arabian peruskoulun tekonurmikenttä , jonka kustannusarvio on 435 000 euroa. Toisena ehdotuksena alueelta toteutukseen etenee  Hämeentien sillan alle suunniteltu koripallokenttä . Lauttasaaren Vattuniemeen suunniteltu uimalaituri  äänestettiin toteutukseen. Kustannusarvio ehdotukselle on 300 000 euroa.
 Äänestyksessä valittiin toteutukseen useita puistojen kuntoon ja kaupungin siisteyteen liittyviä hankkeita. Koko kaupunkia koskevista hankkeista yli puolet liittyvät puistoihin, istutuksiin kaupungissa ja roska-astioiden saatavuuteen.
 Koko kaupungin hankkeista eniten ääniä sai "Puita lisää Helsinkiin" -ehdotus. Ehdotuksessa puiden istutustalkoisiin vaaditaan mukaan esimerkiksi kouluja ja päiväkoteja.
 Vastaavanlaisia siisteyteen liittyviä hankkeita äänestettiin toteutukseen myös kaikilla alueilla Keskeistä suurpiiriä lukuun ottamatta.
 Helsingin äänestysalueet ja niiden budjetit. Koko Helsinkiä koskevien ehdotusten budjetti oli 880 000 euroa. Leena Luotio / Yle
 Yhteensä toteutukseen äänestettiin 44 suunnitelmaa. Toteutusten valmistelu alkaa ensi vuonna. OmaStadi-äänestys aiotaan järjestää uudestaan myös ensi vuonna.
 Äänestyksessä annettiin yhteenä 49 705 ääntä, joten äänestysprosentti oli noin kahdeksan. Helsingin kaupungin mukaan OmaStadi on suurin julkisen sektorin järjestämä sähköinen äänestys Suomessa.
 Tässä jutussa  kerroimme, mistä osallistuvassa budjetoinnissa on kyse ja mitä ongelmia siihen voi liittyä.
 Lue myös:
 Mattimyöhäiset ruuhkauttivat Helsingin osallistuvan budjetoinnin äänestyksen – järjestelmä hidasteli viimeisenä iltana

Kauramaitoa päiväkoteihin ja kouluihin, puistoihin lisää puita – helsinkiläiset päättivät, miten kaupungin miljoonat käytetään


Summary: Turvallisuuspoliisi Säpo haluaa muun muassa, että kunnat varautuvat lasten paluuseen.

Dagens Nyheter -lehden  hastattelema Säpon pääanalyytikko  Ahn-Za Hagström  varoittaa riskeistä liittyen leireihin, joissa pidetään Isis-taistelijoiden perheenjäseniä. Hagströmin mukaan vaarana on, että leireillä kasvaa uusi Isis-kannattajien sukupolvi. Hagström mukaan tilapäisratkaisut, jotka nyt vaikuttavat oikeilta saattavat tulevaisuudessa osoittautua vaarallisiksi.
 Useat maat pohtivat mitä tehdä esimerkiksi Al-Holin leirissä Syyriassa olevien Isis-taistelijoiden perheenjäsenille. Ruotsissa leireillä olevien lasten sukulaiset ovat vedonneet hallitukseen, jotta ainakin lapset saataisiin Ruotsiin. Pääministeri  Stefan Löfvenin  mukaan Isisiin liittyneet aikuiset saavat vastata valintojensa seurauksista.
 Turvallisuuspoliisi toivoo varautumista
 Säpon Ahn-Za Hagströmin mukaan leireillä oleviin lapsiin liittyy monenlaisia vaaroja. Turvallisuuspoliisi on tehnyt kunnille lastensuojeluilmoituksia, joissa varoitetaan siitä, että lapset saattavat vahingoittua kasvaessaan Al-Holin kaltaisissa paikoissa.
 – Yritämme oli aktiviisia. Haluamme, että yhteiskunta varautuu siihen, että tästä saattaa tulla seurauksia, Ahn-Za Hagström sanoo Dagens Nyheterille.
 Turvallisuuspoliisi on tehnyt noin 70 lastensuojeluilmoitusta Syyrian leireillä olevista lapsista. Dagens Nyheterin tietojen mukaan Isis-taistelijoiden perheenjäsenille tarkoitetuilla leireillä on Syyriassa ainakin 57 lasta, joilla on yhteyksiä Ruotsiin.
 Lue lisää:   Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" – Muut naiset toivovat paluuta kotimaahan
 Al-Holin leiriltä paenneita hollantilaisnaisia saapunut Turkkiin – ilmoittautuivat Hollannin suurlähetystöön

DN: Ruotsin turvallisuuspoliisi tehnyt lastensuojeluilmoituksia Isis-leireillä olevista lapsista


Summary: Raporttiluonnos: Ansioturvan saajien työllisyys on voinut lisääntyä, työmarkkinatuen ja peruspäivärahan saajien ei.

Työ- ja elinkeinoministeriö julkistaa perjantaina iltapäivällä selvityksen, miten työttömien aktiivimalli vaikutti työllisyyden lisääntymiseen ja TE-toimistojen toimintaan.
 Katso tutkimustulosten julkistaminen suorana  Yle Areenassa  kello 14.55 alkaen.
 Tiedotustilaisuudessa tutkimustuloksia esittelevät julkistalouden professori  Roope Uusitalo  Helsingin yliopistosta ja Valtion taloudellisesta tutkimuskeskuksesta sekä sosiaalipolitiikan tutkija ja Kelan ryhmäpäällikkö  Minna Ylikännö.
 Työministeri  Timo Harakka  (sd.) kommentoi tutkimustuloksia.
 Aktiivimallin vaikutuksista osa jäämässä arvoitukseksi
 Yle uutisoi selvityksen tuloksista loppuraportin luonnoksen perusteella keskiviikkona.
 Raporttiluonnoksen päätelmien mukaan aktiivimalli ei lisännyt työllisyyttä Kelan työmarkkinatukea tai työttömän peruspäivärahaa saavien parissa.
 Ansioturvaa saavien työllisyyttä malli on voinut lisätä.
 – Sekä työttömyyden aikainen työskentely että työttömyysturvalta poistuminen yleistyi aktiivimallin käyttöönoton jälkeen, mutta osittain kyse lienee työllisyystilanteen paranemisen vaikutuksesta, työryhmä arvioi.
 Lue raporttiluonnoksen perusteella kirjoitettu  Ylen uutinen  aktiivimallin työllisyysvaikutuksista.
 Työllisyysvaikutusten osalta nopeasti muuttunut suhdannetilanne ja sopivien verrokkiryhmien puute tekee arviointitehtävästä vaikean ja tuloksista epävarmoja.  Aktiivimallin tutkimusraportin esipuheen luonnos
 Työttömien aktiivimalli ja siihen liittyvä työttömyysturvan leikkuri tulivat voimaan vuoden 2018 alussa. Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus aikoo purkaa malliin liittyvän työttömyysturvan leikkurin ensi vuoden alussa.
 Työttömien aktiivimalli oli  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen yksi kiistellyimpiä hankkeita.
 Valtiovarainministeriössä arvioitiin vuoden 2018 alussa, että aktiivimalli lisäisi työllisyyttä noin 5 000 – 12 000 henkilöllä.
 Aktiivimalli pyrki ohjaamaan työttömiä ottamaan vastaan lyhytaikaisiakin töitä tai osallistumaan kursseille. Jos aktiivimallin ehdot eivät täyttyneet, leikkuri pienensi maksettavaa työttömyysturvaa vajaalla viidellä prosentilla.
 LUE LISÄÄ:
 Ylen tieto: Aktiivimallin vaikutuksista osa jäämässä arvoitukseksi – Loppuraportin mukaan ansioturvan saajien työllisyys on voinut lisääntyä
 Analyysi: Aktiivimallin loppuraportissa työllisyysvaikutukset jäämässä hämäriksi – Hallitus saa kinastella, tarvitaanko korvaavia keinoja
 EK: Aktiivimallin vaikutus hyvä, vaikka se kohdistuisikin vain ansioturvan saajiin – ministerit eivät kommentoi keskeneräistä raporttia

Kiistellyn aktiivimallin loppuraportti julki: Mitä tutkijat kertovat mallin työllisyysvaikutuksista? Katso suorana klo 14.55


Summary: Kohuttu, maailmalla ensi-iltansa saanut suomalaiselokuva Koirat eivät käytä housuja käsittelee surua sadomasokismin kautta.

Cannesissa maailmanensi-iltansa saanut  Koirat eivät käytä housuja  on merkillinen elokuva, joka käsittelee surua sadomasokismin kautta. Se saa ensi-iltansa kotimaisissa elokuvateattereissa tänään perjantaina.
 Sydänkirurgi Juha ( Pekka Strang ) ei pääse yli vaimonsa kuolemasta. Hän paikkaa muiden sydämiä, mutta oma on murtunut. Vaimo on hukkunut, takertunut uintiretkellä kalaverkkoon, josta Juha on hetkeä aiemmin saanut hauen.
 Kymmenen vuotta myöhemmin Juha elää edelleen menettämisen tuskassa, kenties syyllisyydessä, kunnes kohtaa sattumalta sadomasokistisen valtiattaren, Monan ( Krista Kosonen ) .
 Mona tuottaa kipua, mutta avaa yhteyden pinnan alle painettuihin tunteisiin.
 Istu, maahan, hiljaa
 Elokuva kertoo surusta, elämänhalun menettämisestä ja sen uudelleen löytämisestä. Vaimonsa kuoleman jälkeen Juha vain on.
 – Hän kävelee ihmisten keskuudessa, suorittaa tehtäviään, pesee pyykkiä, mutta on menettänyt otteen siihen, mitä haluaa, Pekka Strang kuvailee näyttelemäänsä roolia.
 – Juha löytää takaisin elämään menettämällä elämänhallinnan. Se oli kiinnostava aihe, näyttelijä Pekka Strang sanoo roolihahmostaan, joka on sydänkirurgi. Helsinki-filmi 2019
 Sitten kuvioihin astuu SM-valtiatar Mona, joka käskyttää Juhaa kuin koiraa. Istu. Maahan. Hiljaa. Mona sitoo, lyö, kuristaa, kunnes Juha menettää tajuntansa, on tukehtua, kuten edesmennyt vaimonsa.
 – Juha on sulkeutunut omaan traumaansa, ja jotta hän pystyisi yhä tuntemaan, hänen pitää käydä kaikki tunteet läpi, ohjaaja ja toinen käsikirjoittaja  Jukka-Pekka Valkeapää  sanoo.
 – Mies kamppailee takaisin elämään, mutta menemällä kohti kuolemaa. Se rimpuilee kivuliaiden tunteiden kautta takaisin eloon, hän jatkaa.
 Tajunnan rajamailla Juha uskoo kohtaavansa vaimonsa. Sadomasokistisen valtiattaren luona käynnistä tulee pakonomainen tarve. Samalla, kun Juha etsii itseään, teini-ikäiseksi kasvanut, äitinsä menettänyt tytär ( Ilona Huhta ) jää yksin.
 Espanjassa ihmiset pyörtyivät
 Kipu näkyy elokuvassa hyvin konkreettisesti, paitsi SM-sessiossa, myös sydänleikkauksena, kynnen ja hampaan irti repimisenä. Strang kertoo, että kun elokuvaa näytettiin festivaalilla Espanjassa, ihmisiä pyörtyi.
 Elokuvan on vaatinut myös näyttelijöiltä tavallista enemmän luottamusta työryhmään ja toisiinsa.
 – Kun teimme Kristan kanssa ensimmäisen työpäivän, Krista kuristi minua ja pisti pussin päähän. Olin alasti ja silti minulla oli sellainen olo, että olen turvassa.
 Elokuvamaailmassa on puhuttu  Aku Louhimies  -kohun jälkeen työolosuhteista ja siitä, miten aidonoloiseen lopputulokseen pyritään tekemällä näyttelijän olo kurjaksi.
 – Varmasti saadaan hyviä tuloksia silläkin. Mutta avaintekijä oli tässä ohjaaja, joka luottaa ammattilaisiin ja ymmärtää, että minunkin haluni on mennä pitkälle, Strang sanoo.
 – Jos on selkeät ja turvalliset raamit, uskaltaa päästää kameran lähelle jotain oikeata, jota ei tarvitse enää suojella, hän jatkaa.
 Dominan rooli pohditutti Kososta
 Krista Kosonen kertoo, että häntä pohditutti ennakkoon, miten hänen roolinsa esitetään.
 – Jos elokuvassa on naishenkilö, joka on ammatiltaan domina ja useimmat kohtaukset on sijoitettu hänen työpaikalleen, tulee paljon pelkoja, että mitenköhän tämä näyttäytyy. Paljasta pintaahan tässä ei minun kannaltani ole, eikä seksiäkään.
 Pelot osoittautuivat turhiksi.
 – Kaikki on aina kiinni siitä, miten se toteutetaan. Heti ensimmäisenä päivänä tajusin, että tässä ei mitenkään tieten tahtoen rankistella.
 Ohjaaja kertoo, että luottamusta rakennettiin olemalla täysin avoimia.
 – Oli ajatus, että mitään ei salata. Keskustelimme paljon näyttelijöiden kanssa ennen kuvauksia ja kuvausten aikana. Varsinkin alussa oli tärkeätä näyttää materiaalit. Nämä ovat ne kuvat, tämä se näkökulma, josta tarina kerrotaan. Sen suurempaa taikatemppua siinä ei ollut.
 – Tämä on synkkä rakkaustarina, joka kertoo trauman käsittelystä ja lohdun löytämisestä, sanoo dominaa näyttelevä Krista Kosonen. Helsinki-filmi 2019
 Konsulttina kokenut domina
 Työryhmä kävi tutustumassa sadomasokistiseen maailmaan ja katsomassa ammattidominan sessioita. Ohjaaja kertoo, että konsulttina toimi valtiatar, joka on ollut 20 vuotta ammatissa.
 – Dynamiikassa oli jotain hyvin primitiivistä. Se muistutti samaa, joka on vastasyntyneellä suhteessa vanhempiinsa tai huoltajiinsa: on heikko otus, joka on täysin jonkun toisen armoilla. Samalla tämä heikko otus pitää vallassaan vahvempia otuksia.
 Valkeapään mielestä sadomasokismin ydin on luottamuksessa.
 – Että pystyt antamaan sisimpäsi ja ruumiisi jonkun toisen ihmisen käsiin. Tilanne, jossa joku toinen ohjaa ja pitää otteessaan, voi olla hyvin vapauttavaa.
 Valtiatarta näyttelevä Kosonen kertoo, että hänellä oli ennakkoon kliseinen ajatus dominan työstä.
 – Ajattelin, että se on aina seksuaalista. Sitähän se ei ole ollenkaan aina, vaan siellä on paljon psykologisia asioita: Erilaisia tarpeita, joihin vastataan, Kosonen sanoo.
 Ohjaajan mukaan BDSM-yhteisö suhtautui työryhmän tarkoitusperiin aluksi hieman epäilevästi. Näin siksi, että se koki, että se on esitetty aiemmin leimaavien asenteiden kautta. BDSM viittaa muun muassa sitomiseen ja alistamiseen liittyvään sadomasokismiin.
 – Pian käsikirjoituksen luettuaan he tajusivat, että oli ihminen sitten sydänkirurgi tai BDSM-valtiatar, hänet kuvataan tässä samanarvoisella katseella.
 Elokuva sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla toukokuussa. Sen jälkeen se on kiertänyt useilla kansainvälisillä festivaaleilla. Parhaana se on palkittu Sitgesin festivaaleilla Espanjassa, Fantastic Fest elokuvajuhlilla Yhdysvalloissa ja Flash-festivaaleilla Itävallassa.
 Lue myös:
 "Minusta tuntui välillä, että tämä on jostain Disney-leffasta" – elokuvaroolin saanut Ilona Huhta, 16, ajatteli näkevänsä unta Cannesissa

"Krista Kosonen kuristi minua ja pisti pussin päähän" – Koirat eivät käytä housuja -elokuva vaati näyttelijöiltä luottamusta


Summary: Perjantai on viikonlopun poutaisin päivä.

Jos tämä juttu olisi julkaistu pari-kolme tuntia aikaisemmin, olisi alkuviikko näyttänyt hyvin lumiselta Etelä-Suomen osalta. Silloinen, aamulla tullut ennuste näytti Ylen meteorologi  Matti Huutosen  mukaan tuovan runsaita sateita ja reippaasti lunta Baltian yli pohjoiseen matkaavasta matalapaineesta.
 Tällöin lunta olisi kertynyt 30 senttimetriä tiistai-iltaan mennessä Varsinais-Suomesta idän suuntaan, Lahden ja Lappeenrannan korkeudelta kohti Pohjois-Karjalaa. Nyt uudempi ennuste puolestaan näyttäisi siltä, että sateet ehkä hipoisivat rannikkoa etelässä tai jäävät Baltiaan.
 – Tilanne elää. Viikonlopun jälkeen kaikki on vielä auki, eli on hyvin vaikea sanoa varmaksi vielä mitään Etelä-Suomen osalta.
 Alkuviikon osalta on myös erilaisia ennusteita, mutta varmaksi alkuviikon osalta Huutonen voi sen sanoa, että maan keskiosissa ja pohjoisessa on poutaa ja aurinkoista – tosin kylmää.
 Myös eteläisessä Suomessa vaihtoehtona on kylmää ja tuulista, mikäli matalapaine ei yllä meren yli Suomeen. Tällöin oikeastaan miltei koko maassa puhaltelee puuskaisesti koillistuulta, joka kansankielellä  tuntuu luissa ja ytimissä . Esimerkiksi eteläisessä Suomessa maanantaina lämpötila on noin kaksi astetta plussan puolella, mutta tuntuu pakkaselta.
 Pyhiksi tulee sateita
 Matti Huutonen / Yle
 Tänään perjantaina saadaan nauttia poutasäästä koko maassa. Lauantaina puolestaan sateita saadaan suurimpaan osaan maata lännestä tulevan matalapaineen saattelemana.
 Lauantaiksi Keski-Suomeen ja pohjoiseen ennakoidaan huonoa ajokeliä räntänä ja lumena tulevan sateen vuoksi. Etelä-Suomessa sateita saadaan lauantaina kuuroina, mutta päivällä on poutaista. Illalla sateita alkaa taas tulla.
 Sunnuntaina sateet siirtyvät jälleen pois.

Alkuviikon sään "tilanne elää" Etelä-Suomen osalta – Luvassa joko 30 senttiä lunta tai kylmää tuulta luihin ja ytimiin asti


Summary: Postityöntekijöiden 11. marraskuuta uhkaava lakko vaikuttaisi toteutuessaan paikallislehtien jakeluun.

Maanantaina 11. marraskuuta uhkaava  postityöntekijöiden lakko  vaikuttaisi toteutuessaan paikallislehtien jakeluun.
 Etelä-Pohjanmaalla Lappajärvellä ja sen ympäristössä ilmestyvä Järviseudun sanomat varautuu mahdolliseen lakkoon poikkeusjärjestelyin: viikkojen 45 ja 46 lehdet yhdistetään tuplanumeroksi, joka ilmestyy jo ennen mahdollisen lakon alkamista.
 Jos taas lakko jatkuisi viikolla 47, lehti jaettaisiin asiakkaille yksityisen jakeluyhtiön avulla sekä noutopisteistä.
 – Myös digilehti avataan silloin kaikkien luettavaksi, sanoo myyntipäällikkö  Ari Ahvenlampi .
 "Nyt pelastetaan, mitä pelastettavissa on"
 Järviseudun sanomissa lakonuhkaan varaudutaan muun muassa siksi, että viikon 47 lehti on liiketoiminnalle jopa tavallista tärkeämpi. Kyseessä on nimittäin joulunavausnumero.
 – Se on tosi tärkeä lehti, joka täytyy saada ilmoille. Ei ole vaihtoehtoja, sanoo päätoimittaja  Juho Kuorikoski .
 Ainakaan vielä ilmoittajat eivät ole vetäytyneet tulevista numeroista. Mahdollisen lakon taloudelliset vaikutukset selviävät vasta myöhemmin.
 – Jotain varmasti tulee. Jälkipyykkiä pestään myöhemmin, mutta nyt pelastetaan, mitä pelastettavissa on, Ahvenlahti sanoo.
 Turvaudutaan digilehteen
 Sanomalehtien liiton paikallislehtijaoston puheenjohtaja  Olli Sirén  kehaisee Järviseudun sanomien varautumista mahdolliseen lakkoon.
 – On poikkeuksellista, että näin hyvin on varauduttu. Itse olen enemmänkin ajatellut, että tilanteesta täytyy vaan selviytyä ja turvautua digiin.
 Sirénin mukaan juuri digipalveluiden avaaminen onkin yksi mahdollisuus tarjota palvelut asiakkaille.
 – Tilanne on tosi hankala.
 Jos mahdollinen lakko kestää viikon, Sirén uskoo lehtien selviävän kohtuullisin tappioin. Jos tilanne jatkuu pidempään eikä lehtiä saada asiakkaille, taloudelliset menetykset kasvavat.
 – Lehti pitää tehdä, mutta mainostulot jäävät saamatta, kun mainostajat vetäytyvät.
 Paikallisin ratkaisuin
 Sanomalehtien liiton liittojohtaja  Jukka Holmbergin  mukaan sanomalehtien jakelua on viime aikoina jouduttu pohtimaan yleisellä tasolla, kun jaettavan määrä vähenee ja jakelun järjestämiseen on löydettävä uudet tavat.
 Postityöntekijöiden lakonuhka ei ole aiheuttanut liitossa vielä toimenpiteitä.
 Mahdollisen lakon aikaiset jakelujärjestelyt tehdään Holmbergin mukaan paikallisin ratkaisuin. Noutopisteet ja erityisesti digitaaliset palvelut ovat hänenkin mukaansa todennäköisiä tapoja saada lehti asiakkaalle.
 – Tai jos löytyy lehteä jakamaan joku muu paikallinen toimija, sekin voi olla ratkaisu, Holmberg miettii.
 Hän muistuttaa, että kyse on vasta lakonuhasta, ei lakosta.
 – Toki, jos se toteutuu, on sillä vaikutuksia sekä ihmisten tiedonsaantiin että lehtien liiketoiminnalle.
 Kehut yhteyshenkilölle ja jakelijoille
 Järviseudun sanomien Kuorikoski ja Ahvenlampi kehuvat sekä Postin heille tarjoamaa yhdyshenkilöä että paikallisia postinjakajia.
 – Ilman meille osoitettua yhdyshenkilöä palaute [Postille] voisi olla erilaista. Hänen avullaan olemme voineet tehdä suunnitelmia, Ahvenlampi sanoo.
 – Meidän levikkialueen jakajat ovat oma-aloitteisesti ilmoittaneet muun muassa kylien facebook-ryhmissä, jos lehti ei ole jostain systä ollut heidän nipussaan tai on myöhässä, Kuorikoski toteaa.
 Valmistelut mahdollisen työtaistelun ajalle on Järviseudun sanomissa tehty. Tilannetta seurataan ja niistä kerrotaan mm. lehden nettisivuilla.
 Päätoimittaja Juho Kuorikoski kertoi poikkeusjärjestelyistä myös pääkirjoituksessaan tällä viikolla. Samalla hän lähetti terveiset päättäjille postinjakelun järjestämisestä yleensä. Kuorikoski ehdottaa perusjakelun ja pakettiliiketoiminnan irrottamista eri yksiköikseen. Perusjakelun ei tarvitsisi tuottaa voittoa, vaan se rahoitettaisiin verovaroin.
 Postille Kuorikoski ei ole ideaansa vielä esitellyt.
 – On paljon helpompi räksyttää omalla palstallaan, hän naurahtaa.

Tuplanumero, noutopisteet ja digilehti kaikille – pieni paikallislehti varautuu jo Postin lakonuhkaan


Summary: Helprintin laitoksen lähellä on runsaasti asutusta ja päiväkoti. Tehtaan ohi virtaa joki

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Etelä-Savon ELY-keskus on alkanut siivota painotalo Helprintin sotkuja Mikkelissä. Helprintin laitosalueella on muun muassa kromi- ja rikkihappoa, lipeää ja tolueenia.
 Kromihappo on hengitettynä erittäin myrkyllistä, ja jo pienetkin pitoisuudet voivat aiheuttaa oireita. Nieltynä kromihappo saattaa tappaa jo gramman annoksena.
 Ainakin osa aineista on avoimissa altaissa. Laitos sijaitsee alueella, jossa on runsaasti asutusta ja päiväkoti. Lähellä virtaa myös joki.
 Kemikaaleja on yhteensä kymmeniä tuhansia litroja, ja ELY-keskus toimittaa ne Fortumin jätteenkäsittelylaitokselle Riihimäelle.
 ELY-keskus on saanut puhdistustyöhön 150 000 euron rahoituksen ympäristöministeriöltä. Normaalisti toimija velvoitetaan siivoamaan sotkunsa itse, mutta Helprintin tehtaanjohtaja on ilmoittanut ELY-keskukselle, että yhtiö on varaton.
 Varattomuuteen viittaa sekin, että  Helprintiä on haettu konkurssiin  jo keväällä. Helprint itse on hakenut yrityssaneerausta.
 ELY-keskus perii töiden jälkeen kustannuksia takaisin Helprint Oy:ltä, mutta mitään varmuutta perinnän onnistumisesta ei ole.
 ELY-keskus ryhtyi puhdistustöihin, kun sähköyhtiö oli katkaisemassa laitokselta sähköt.
 Sähköjen katkaiseminen olisi johtanut muun muassa ilmanvaihdon ja lämmityksen kytkeytymiseen pois päältä. Tällöin haihtuvat kemikaalit olisivat jääneet sisäilmaan, ja jätesäiliöt olisivat saattaneet rikkoutua niissä olevan veden jäätyessä.
 Etelä-Savon pelastuslaitos arvioikin akuutin vaaran mahdollisuuden niin suureksi, että se kielsi sähköyhtiöitä katkaisemasta tiloista sähköjä.
 Viranomaisilla on ollut viimeisen kuukauden aikana ongelmia tavoittaa yrityksen edustajia. ELY-keskus aloitti työt, kun yhtiö ei sille annetun määräajan puitteissa ollut tehnyt mitään.
 ELY:n tekemän päätöksen mukaan sen oli tarpeen ryhtyä välttämättömiin ja kiireellisiin toimiin ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi, koska pakkokeinojen käyttäminen ei ollut riittävän ripeää ja tehokasta.

Talousvaikeuksissa olevan painotalo Helprintin uumenissa muhii kymmeniä tuhansia litroja jätekemikaaleja – viranomaiset siivouspuuhiin


Summary: Turkki ja Venäjä sopivat partioista osana kurdijohtoisten joukkojen vetäytymistä.

Turkki ja Venäjä kertoivat, että maiden yhteispartiot ovat alkaneet Pohjois-Syyriassa. Venäläiset ja turkkilaiset sotilaat partioivat Turkin ja Syyrian rajan pinnassa Turkin valtaamaan alueen molemmin puolin. Perjantain partiomatkaksi on arvioitu on noin 110 kilometriä.
 Syyrian valtiollisten tiedotusvälineiden mukaan viime pävinä on esiintynyt yhteenottoja Turkin tukemien taistelijoiden ja Syyrian armeijan välillä, muun muasa Ras al-Ainin rajakaupungin lähistöllä. Taisteluissa vangiksi joutuneet Syyrian hallitusjoukkojen sotilaat on vapautettu, kertoo puolestaan Turkin puolustusministeriö. Ministeriö ei kertonut kenelle sotilaat luovutettiin, mutta sen mukaan Venäjä koordinoi 18 vangin vapautusta.
 Syyrian armeijan paluu
 Syyrian armeija on palannut aiemmin kurdijohtoisten joukkojen valvomille alueille Turkin ja Venäjän viimeviikkoisen sopimuksen seurauksena. Syyrian turvallisuusjoukot poistuivat suurimmaksi osaksi Koillis-Syyriasta ilman laajempia taisteluja vuonna 2012. Aluetta sen jälkeen valvoneet kurdijohtoiset SDF-juokot on nyt pakotettu vetäytymään noin 30 kilometrin päähän rajasta.
 Turkin tulkinnan mukaan kurdijoukot eivät ole täysin vetäytyneet Turkin tavoittelemalta niin sanotulta suojavyöhykkeeltä. Turkki on vallannut 30 kilometriä rajalta etelään ulottuvan alueen, jonka leveys on noin 120 kilometriä.
 Turkki haluaa palauttaa pakolaisia
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  haluaisi lähettää nyt Turkissa olevia syyrialaispakolaisia vyöhykkeelle. Alkuvaiheessa Turkki suunnittelee asuttavansa noin 400 000 syyrialaista kurdijohtoisilta joukoilta vallatulle alueelle. Turkin presidentti on kuitenkin puhunut jopa kahden miljoonan syyrialaispakolaisen siirtämisestä Turkista.
 Suunnitelma on hyvin kiistanalainen, koska suurin osa Turkista palautettavista ei ole kotoisin alueelta, vaan muualta Syyriasta. Erdoğan on vaatinut kansainvälistä tukea asutushankkeelleen.
 Lue lisää:   Miksi Turkki hyökkää Syyriaan, ja mitä siitä seuraa? Tässä 100 ja 400 sanan mittaiset vastaukset

Turkin ja Venäjän yhteispartiot alkoivat Pohjois-Syyriassa – Turkin tukemat joukot vapauttivat vankeja


Summary: Ylityökielto koskee teknologiateollisuuden, pelti- ja teollisuuseristysalan ja malmikaivosten sopimusaloja sekä puolustusministeriön työpaikkoja. Mukana on noin satatuhatta työntekijää.

Teollisuusliitto on päättänyt aloittaa ylityökiellon neljällä sopimusalallaan. Kielto alkaa maanantaina puoliltaöin ja päättyy perjantaina 15. marraskuuta. Ylityökiellon piirissä on noin satatuhatta työntekijää.
 Se koskee teknologiateollisuuden, pelti- ja teollisuuseristysalan ja malmikaivosten sopimusaloja sekä puolustusministeriön työpaikkoja.
 Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden välisissä työehtosopimusneuvotteluissa ei saatu eilen tuloksia. Alan sopimukset päättyivät lokakuun lopussa.
 Päätöksen ylityökiellosta teki liiton johtoryhmä Teollisuusliiton hallitukselta saamansa valtuutuksen mukaisesti.
 – On valitettavaa, että joudumme tällaisiin painostustoimiin työnantajia kohtaan. Teknologiateollisuuden uppiniskainen asenne neuvotteluissamme ei kuitenkaan jättänyt meille muuta vaihtoehtoa, Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  sanoi tiedotteessa.
 Teollisuusliiton mukaan neuvotteluissa on ollut hankaluuksia erityisesti työaikaan liittyvissä kysymyksissä.
 – Kun tähän lisätään hämmästyttävän pitkä lista epäasiallisia työehtojen heikennysesityksiä, jouduimme valitettavasti toteamaan, ettei neuvotteluissa ole nyt etenemisen mahdollisuutta, Aalto totesi.
 Teknologiateollisuuden nyt ajamilla heikennyksillä työsuhteen ehtoihin ainoastaan heikennetään ilmapiiriä työpaikoilla ja huononnetaan siten samalla tuottavuuskehitystä, liitto linjaa.
 Lue lisää:
 Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden neuvotteluissa ei syntynyt sopua määräaikaan mennessä
 Kiista kiky-tunneista jumittaa palkkaneuvotteluja: Teollisuusliitto torjuu lisätunnit, työnantajat kytkevät työajan ja palkankorotukset
 Analyysi: Työmarkkinaneuvotteluihin voi olla jatkossa vaikeaa löytää päänavaajaa – ”Mitä jos Tehy menisi ja avaisi kierroksen?”
 Tässä 5 syytä, miksi pitäisi kiinnostua kuumasta työmarkkinasyksystä – Pian selviää, jatkuvatko kiky-tunnit ikuisesti

Teollisuusliitto vauhdittaa tes-neuvotteluja ylityökiellolla


Helsingin pörssi ei toimi tällä hetkellä, kertoo  Nasdaq Nordic . Syynä ovat Nasdaqin mukaan tekniset ongelmat.
 Uutinen päivittyy

Helsingin pörssi lakkasi toimimasta, tekniset ongelmat keskeyttivät kaupankäynnin


Summary: Rauman ruoka- ja puhtauspalveluissa työskentelevät ammattiliitto JHL:n jäsenet ovat lakossa perjantaina kello 6.00–24.00.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Rauman kaupunki ja Kuntatyönantajat pitävät JHL:n Raumalla  perjantaina järjestämää lakkoa  laittomana.
 JHL vastustaa ruoka- ja puhtauspalveluita koskevalla lakolla Rauman säästöohjelmaan liittyvää ulkoistussuunnitelmaa. Esityksen mukaan sosiaali- ja terveyspalveluille tuotettavat ruoka- ja puhtauspalvelut siirrettäisiin yksityiselle toimijalle.
 Työnantajapuoli katsoo, että työtaistelu kohdistuu työnantajan työnjohto-oikeuteen eikä oikeuta lakkoon.
 Rauman kaupunki ei ole pystynyt tänään tarjoamaan kouluissa ja päiväkodeissa ruokaa. JHL ilmoitti aamukuudelta alkavasta lakosta vain 14 tuntia ennen sen alkua.
 JHL: Lapsille pitää tarjota ruokaa
 JHL on ilmoittanut, että  sen mielestä  Rauma toimii laittomasti, jos se ei lakosta huolimatta tarjoa lapsille ruokaa. Rauma pitää vaatimusta käsittämättömänä.
 – Myöhäisestä ilmoituksesta johtuen meillä ei käytännössä ollut mitään mahdollisuutta lähteä järjestämään ruokapalveluita koko kaupungin laajuisesti, eikä sellaista voida kohtuudella edellyttää, ruokapalvelujohtaja  Pirjo Vainio  toteaa.
 Rauma ei aio korvata lasten vanhemmille lakosta aiheutuvia ruokakustannuksia. Vanhempien on toivottu valmistavan lapsille kouluihin ja päiväkoteihin omat eväät.
 Ruokahävikkiä 20 000 euron edestä
 Raumalla perusopetuksessa on 3 300 lasta, varhaiskasvatuksessa 1 500 lasta ja lukiossa 650 opiskelijaa. Tämä tarkoittaa kaupungin mukaan yhteensä noin 6 000 lounasta ja 2 000 aamu- ja välipalaa. Lakon myöhäinen ilmoittaminen aiheuttaa kaupungin arvion mukaan ruokahävikkiä noin 20 000 euron edestä.
 Rauman kaupungin mukaan yksittäisiä oppilaita on tullut kouluun ilman eväitä, mutta heille on erityisjärjestelyin pystytty järjestämään ruokaa.
 – Yksikään lapsi ei ole lakosta huolimatta jäänyt koulussa tai päiväkodissa ilman syötävää, sivistystoimialan johtaja  Soile Strander  kertoo.

Rauma pitää JHL:n lakkoa laittomana – ay-liike vastustaa ulkoistuksia


Summary: Levien osuutta ei ole aiemmin otettu mukaan jäätiköiden sulamista koskeviin ennusteisiin.

Jäätikkötutkijat ovat jo kauan tienneet, että jäätiköiden pinnalle satavat ilman epäpuhtaudet ja noki tummentavat jäätä, jolloin se kerää itseensä enemmän auringon lämpöä ja siten sulaa nopeammin.
 Uusi havainto on, että jään pinnalle kertyvään materiaaliin kasvaa levää, joka nopeuttaa sulamista. Leväkasvun on todettu kiihtyvän sitä mukaa, kun ilmasto lämpenee.
 Jäälle kehittyvä levä on purppuranväristä ja se kasvaa jäälle satavaan kerrokseen, joka koostuu luonnollisesta kasvijätteestä ja metsäpalojen nostattamasta noesta.
 EU tukee Grönlannissa tehtävää "Deep Purple" -tutkimushanketta, jossa levän vaikutusta jäätikköön selvitetään.
 Jäätikkötutkijat eivät ole aiemmin huomioineet levän vaikutusta jään sulamisnopeuteen. Uutistoimisto Reuters on haastatellut neljää jäätikkötutkijaa ja kysynyt, kuinka paljon he arvelevat levän nopeuttavan sulamista verrattuna aiempiin arvioihin.
 Tutkijat ovat hyvin varovaisia sanoissaan, koska tutkimus on vielä pahasti kesken, mutta kaikki uskovat sulamisennusteiden menevän uusiksi.
 Sveitsin metsä-, jää- ja maaseutuinstituutin WSL:n johtaja  Konrad Steffen  sanoo, että sulamisnopeus kiihtyy jopa kymmenen prosenttia aiemmin arvioidusta. Hän lisää, että hänen arvionsa on hyvin maltillinen.
 Sveitsi on jo nyt menettänyt 500 jäätikköaluettaan viime vuosisadan alun jälkeen. Maassa on vielä noin 4 000 jäätikköä, joista 90 prosenttin uskotaan katoavan tämän vuosisadan loppuun mennessä, ellei ilmaston lämpenemistä kyetä pysäyttämään.
 Kanadassa on todettu, että ilmastonmuutos lisää metsäpaloja, jotka tuottavat yhä enemmän jäätiköille päätyvää nokea. Näin syntyy ilmastonmuutosta kiihdyttävä noidankehä.

Tutkijat: Lämpenevä ilmasto kasvattaa levää jään päälle – Jäätiköt sulavat entistäkin nopeammin


Summary: Epäselvä tilanne on aiheuttanut kiistaa lääkäreiden kesken, miten kroonista väsymysoireyhtymä ME/CFS:ää pitäisi hoitaa. Potilasjärjestöjen mukaan nuoret sairastuneet kärsivät tästä epätietoisuudesta.

Kaksi potilasjärjestöä on huolissaan kroonista väsymysoireyhtymää eli ME/CFS:ää sairastavien nuorten sijoituksista lastenkoteihin. Suomessa on otettu sijoitukseen ainakin kolme nuorta ja lisäksi yhden kohdalla pohditaan huostaanottoa.
 Potilasyhdistykset Suomen lääketieteellinen ME/CFS-yhdistys ja Suomen ME/CFS-yhdistys ovat ilmaisseet huolensa tilanteesta.
 Muista Pohjoismaista poiketen Suomesta puuttuu käypä hoito -suositus, miten sairautta pitäisi hoitaa. ME/CFS:n syntymekanismia ei tiedetä.
 Sairauden oirekuvaa hallitsee  Duodecimin mukaan(siirryt toiseen palveluun)  useimmiten äkillisesti alkanut ja pitkäkestoinen huonovointisuus ja uupumus, joka pahenee vähäisessäkin fyysisessä tai henkisessä ponnistelussa eikä lievity levolla.
 Epäselvä tilanne on aiheuttanut kiistaa lääkäreiden kesken, miten sairaita pitäisi hoitaa.
 Potilasjärjestöjen mukaan nuoret sairastuneet kärsivät tästä epätietoisuudesta. Yksityinen lääkäri on voinut määrätä hoitoja, joista on voitu tehdä lastensuojeluilmoitus. Nuorilta on myös järjestön mukaan kielletty hoitoja, joita annetaan aikuisille.
 – Tuntuu epäoikeudenmukaiselta sairaita lapsia kohtaan, että heidät asetetaan tällä tavalla lääkärien näkemyserojen riitakapulaksi, Suomen ME/CFS-yhdistyksen puheenjohtaja  Tuomas Ylisiurua  sanoo.
 15-vuotias Sanni on lastenkodissa
 Yle kertoi asiasta , kun asiasta järjestettiin mielenilmaus vajaat kaksi viikkoa sitten Tampereella.
 Sen jälkeen tamperelainen 15-vuotias  Sanni  on ollut kohta kaksi viikkoa lastensuojelulaitoksessa. Yle käyttää äidistä ja tyttärestä etunimiä heidän suojelemisekseen.
 Sannin hyväksi järjestettiin mielenilmaus vajaat kaksi viikkoa sitten.  Matias Väänänen / Yle
 Äidin mukaan tyttären vointi on huonontunut selvästi lastensuojelulaitoksessa. Tyttären on ollut vaikea käydä esimerkiksi suihkussa jalkojen tärinän takia.
 – Hoitava lääkäri on ollut tietoinen Sannin sairauden tilanteesta ja siitä, että Sannin sairaus on oirehtinut hyvin voimakkaasti. Sannilla on ollut äkillisiä kipukohtauksia, jolloin hän ei pysty liikkumaan ja kommunikoimaan.
 Perheen mukaan tytär ei ole saanut TAYSissa hoitoa sairauteensa. Perhe on tehnyt Pirkanmaan sairaanhoitopiiriin muistutuksen tyttären hoidosta ja vaatinut hoitoneuvottelua. Yle on nähnyt muistutuksen.
 TAYS ei kommentoi
 Tampereen yliopistollinen sairaala ei kerro yksittäistapauksesta. Lastentautien ylilääkäri  Marja-Leena Lähdeaho   sanoi aiemmin  yleisellä tasolla, että lastensuojeluilmoitus on velvollisuus tehdä, jos herää huoli lapsen asioista.
 Yle pyysi myös uutta kommenttia asiaan. Lähdeaho ei halua kommentoida asiaa tämän enempää, koska aihe on laaja.
 Sairauteen tulossa suositus
 Sannin sairauteen käytetty lääke ollut käytössä, mutta lääkärit eivät anna nuoren käyttää happirikastinta tai nesteytystä, jotka ovat lääkäreiden mukaan kokeellista hoitoa.
 Yle haastatteli aiemmin lääkäriä , jonka mukaan näiden käytössä pitää olla varovainen. Sairauteen perehtynyt infektiolääkäri  Jukka Lumio  kertoi, että happihoidoista ja suolaliuoksesta on tieteellisiä raportteja, mutta niiden raporttien mukaan hoidon tehosta ei ole todisteita.
 Tilannetta hankaloittaa, ettei sairauteen ole mitään tieteellisesti tehoavaksi todistettua lääkehoitoa.
 – Lääkkeellistä hoitoa joudutaan kokeilemaan sillä periaatteella, että mahdollinen hyöty olisi odotettuja haittoja suurempi. Tästä rajanvedosta on Suomessakin ollut näkemyseroja potilaiden, heidän omaistensa ja lääkärikunnan välillä,  Lumio kertoi  Ylelle.
 Tieteellisellä Lääkäriseura Duodecimilla on parhaillaan parikymmenhenkinen asiantuntijaryhmä miettimässä sairauden hoidon järjestelyitä Suomessa.
 Vanhempien vihjattu olevan sairaita
 Suomen ME/CFS-yhdistyksen puheenjohtaja Tuomas Ylisiurua sanoo, että kiireellinen sijoitus on tullut joillekin perheille täysin yllättäen.
 – Sairaan lapsen vanhemmat pyrkivät etsimään lapselleen vaikeassa tilanteessa parasta mahdollista yksilöllistä ja oireenmukaista hoitoa. Olisi vähintäänkin kohtuullista, että epäilyjen herätessä asiasta keskusteltaisiin ensin eri näkemyksiä edustavien lääkärien, lastensuojelun ammattilaisten, lapsen vanhempien ja lapsen itsensä kanssa.
 Ylisiuruan mukaan on ristiriitaista, että lastensuojelun toimenpiteitä on perusteltu toisaalta sillä, että vanhemmat ovat evänneet lapselta hoitoa ja toisaalta sillä, että lapsi olisi asetettu vaaraan kokeellisilla hoidoilla.
 Joillekin perheille on Ylisiuruan mukaan vihjailtu, ettei lapsella olisi mitään sairautta, vaan kyse olisi vanhemman Münchausen by proxy -syndrooma, jolla hän aiheuttaa oireita lapselle.
 – Yhdistys haluaa muistuttaa, että Münchausen by proxy on erittäin harvinainen syndrooma ja sen diagnosoimiseksi tarvitaan perusteellinen psykiatrin arvio. Psykiatrisia diagnooseja ei pidä esittää kevyesti eikä käyttää peittämään epävarmuutta lääketieteelle vielä selittämättömien sairauksien edessä, Ylisiurua sanoo yhdistyksen julkilausumassa.
 Lue lisää:
 Sannin, 15, tapaus ei ensimmäinen: Ainakin kolme kroonista väsymysoireyhtymää sairastavaa nuorta on määrätty lastenkotiin

Kaksi potilasjärjestöä huolissaan selittämättömästi sairastuneista nuorista, jotka on sijoitettu lastenkotiin: Sanni, 15, on yksi heistä


Summary: Tapola sairasti parantumatonta syöpää.

Mervi Tapola  on kuollut. Asia vahvistetaan perhepiiristä Ylelle. Mervi Tapola kuoli keskiviikkona aamulla. Hän oli kuollessaan 65-vuotias.
 Kuolemasta kertoi ensin  viihdelehti Seiska . Tapolalla diagnosoitiin vuonna 2017 parantumaton syöpä.
 Mervi Tapola kuuluu tamperelaiseen Tapolan sukuun, joka on tunnettu mustastamakkarasta.
 Hänen vanhempansa Kyllikki ja Martti Tapola olivat tunnettuja tamperelaisia yrittäjiä. Tapola perustettiin 1953. Kyllikki Tapola kuoli viime vuonna.
 Mervi Tapola oli naimisissa mäkihyppääjä  Matti Nykäsen  kanssa kahteen otteeseen.  Matti Nykänen kuoli tänä vuonna . Myös Mervi Tapolan veli Jarmo Tapola kuoli tänä vuonna heinäkuussa.

Mervi Tapola on kuollut – sairasti syöpää


Summary: Rovaniemellä voi luovuttaa verta kolmen viikon välein, mutta sitä pohjoisempana ei laisinkaan. Suomi on veren kuljetuksen kannalta haastava maa.

Ivalolainen sairaanhoitaja  Martina Huovinen  on luovuttanut verta viitisenkymmentä kertaa. Se on hänelle tapa auttaa. Työssään Huovinen on päässyt näkemään, kuinka suuri apu verestä voi olla hädässä olevalle. Verta ei korvaa mikään lääke, eikä sitä voi tehdä keinotekoisesti.
 – Se voi pelastaa monen ihmisen hengen ja jos minä pystyn jotenkin auttamaan, niin miksi en luovuttaisi, sanoo Huovinen.
 Ivalossa verta ei kuitenkaan ole päässyt enää vuosikausiin luovuttamaan. Lähimpänä, lähes 300 kilometrin päässä sijainnut Rovaniemen kiinteä verenluovutuspaikkakin lakkautettiin muutamia vuosia sitten. Rovaniemellä verta pääsee kuitenkin tällä hetkellä luovuttamaan noin kolmen viikon välein järjestettävissä verenluovutustilaisuuksissa.
 Pelkästään verenluovutuksen vuoksi Rovaniemen reissulle tulisi matkaa Ivalosta lähes 600 kilometriä. Sen takia Huovinen onkin päätynyt yhdistämään verenluovutuskäynnit lomareissuihin esimerkiksi Helsinkiin.
 Veri kulkee pitkän matkan luovutuksesta käyttöön
 Koska veri täytyy toimittaa mahdollisimman pian tuotantoon Helsinkiin, ei esimerkiksi pohjoisessa kulkeva verenluovutusrekka ole mahdollinen ratkaisu.
 Verenluovutustilaisuudesta Rovaniemeltä veripussit kuljetetaan yön aikana tuotantoon Helsinkiin, jotta ne saapuvat sinne viimeistään seuraavana aamuna. Verenluovutus saattaakin päättyä jo iltapäivällä, jotta kuljetus pääsee lähtemään tarvittavan ajoissa.
 Maija-Liisa Juntti / Yle
 Keskiviikkoaamuna Veripalvelun toimipisteessä Helsingin Kivihaassa käy kuhina. Kivihaan veripalvelukeskukseen saapuvat kaikki Suomessa luovutetut veret. Ensitöikseen luovuttajan verinäytteet tutkitaan ja todetaan potilaalle sopiviksi. Sitten alkaa itse tuotantoprosessi.
 Luovutetusta verestä erotellaan verihiutaleet, punasolut sekä plasma. Verihiutaleita voi tarvita vaikkapa runsaan verenvuodon hoitoon, punasoluja käytetään esimerkiksi suurissa leikkauksissa ja plasmaa lääkkeiden valmistuksessa.
 Ennen verikuljetukset tapahtuivat lentokoneilla, nykyään aikatauluista johtuen maateitse. Kuljetus on siis aiempaa hitaampaa.
 – Sillä on todella iso merkitys, kuinka nopeasti saamme luovutetun veren tuotantoon. Mitä vähemmän on reittimahdollisuuksia, sitä hankalampi meidän on järjestää luovutuksia, kertoo Veripalvelun viestintä- ja henkilöstöpäällikkö  Willy Toiviainen .
 Toinen syy sille, miksi luovutus on haastava järjestää pitkien matkojen päässä, on veren tarve. Jokaisena arkipäivänä on tapahduttava keskimäärin 800 verenluovutusta. Esimerkiksi Rovaniemen tilaisuudessa verta pyritään saamaan 80–90 pussia.
 Rovaniemen osalta verenluovutustilaisuuksista vastaa Veripalvelun Oulun toimipiste, joka käy myös esimerkiksi Kajaanissa, Torniossa ja Kemissä.
 Veripalvelu iloitsee lomaluovuttajista
 Verenluovutuksen jälkeen saattaa kokea erityistä hyvän olon tunnetta, jota toisten auttaminen parhaimmillaan ihmiselle voi tuoda. Tunnollista verenluovuttajaa voikin harmittaa, jos oman kotipaikan lähistöllä ei ole mahdollista luovuttaa verta.
 Veripalvelun viestintä- ja henkilöstöjohtaja Willy Toiviainen esittelee Helsingin Kivihaassa sijaitsevaa verenluovutuspistettä. Kyseessä on ensimmäinen Veripalvelun toimipiste ja jotkut verenluovuttajat haluavat siksi vierailla nimenomaan Kivihaassa. Linda Tammela / Yle
 – Olen viimeksi käynyt verenluovutuksessa syyskuun lopussa, Helsingissä Sanomatalossa. Siellä minä yleensä nykyään käyn, kertoo Martina Huovinen ja muistelee, että vuosia sitten verenluovutustilaisuuksia järjestettiin myös kotikylässä Ivalossa.
 Veripalvelun Toiviainen harmittelee, ettei kaikkialle verenluovutustilaisuuksia ole mahdollista järjestää. Hän kuitenkin ilahtuu kuullessaan Huovisen tarinan lomaan yhdistetystä verenluovutuskäynnistä.
 – Meillä on paljon vannoutuneita verenluovuttajia Suomessa, mikä on aivan ihana juttu. On ihmisiä, jotka todella näkevät sydämen asiakseen sen, että haluavat auttaa, Willy Toiviainen sanoo.
 – Kuulostaa todella upealta, että ihmiset käyvät verenluovutuksessa loma-aikana silloin, kun tulevat toiselle paikkakunnalle.
 Luovuttajaksi käy terve aikuinen
 Toiviaisen mukaan verenluovuttajaksi ryhdytään tavallisesti perheenjäsenen, tuttavan tai ystävän innostamana. Verenluovutuksissa käyvien kaveriporukoiden määrä on myös lisääntynyt. Joskus verenluovuttajaksi ryhtymiseen saattaa viedä tilanne, jossa huomaa läheisen saaneen apua jostain verituotteesta.
 Martina Huoviselle verenluovutuksesta on syntynyt jo perinne. Hän kertoo, että koska on perusterve ja esimerkiksi hemoglobiini on sopivalla tasolla, uskaltaa hän hyvinluovuttaa verta muutaman kerran vuodessa.
 Naisille suositellaan enintään 2–3 verenluovutuskertaa vuodessa niin, että verenluovutuksien välillä on 91 päivää. Miehille suositus taas on enintään 3–4 kertaa vuodessa ja heillä aikaväli on 61 päivää.
 Verenluovuttajan tulee olla 18–70 vuotias, ensikertalaisen alle 60-vuotias. Jos haluaa testata sopivuutensa verenluovuttajaksi,  voi sen tehdä Veripalvelun verkkosivuilla .

Ivalolainen Martina Huovinen käy verenluovutuksessa Helsingissä – Lapissa verenluovutuksen järjestämiseen liittyy monta haastetta


Summary: Kimolan kanavan rakennustyöt saadaan valmiiksi vuoden loppuun mennessä.

Kimolan kanavan työmaalla ovat käynnissä vuoden viimeiset työt. Kanavasulun aluettaympäröivien työmaapatojen purku on aloitettu tällä viikolla.
 Suomen suurimpiin vesiliikennehankkeisiin lukeutuvanKimolan kanavan rakentaminen vamistuu lopullisesti ensi keväänä, kun suoritetaan sulun viimeiset koetestaukset.
 – Kanavan rakennustyöt valmistuvat aikataulussa vuoden loppuun mennessä, kertoo sulku- ja väyläurakoista vastaavan Kreaten työpäällikkö  Mika Seppälä .
 Kimolan kanava on määrä avata muiden kanavien tavoin ensi toukokuussa.
 Kimolan kanava avaa vesireitin Pyhäjärven ja Päijänteen välille. Kanavaa pitkin pääseetulevaisuudessa veneilemään esimerkiksi Kouvolasta Jyväskylään.
 Kimolan kanava sijoittuu Iitin ja Kouvolan alueille. Yle
 Kanavan sulku Suomen suurimpia
 Kanavaan rakennettu suuri sulkukammio tulee talvehtimaan kuivana.
 – Sulkukammio pidetään kuivana, koska keväällä suoritetaan sulkukammion koekäytöt sekä kuivana, että veden kanssa, Seppälä selventää.
 Kanavahankkeen yhteydessä kanavan vanha nippunosturi on purettu, ja sen tilalle on rakennettu 12 metriä korkea venesulku. Pudotuskorkeus on samaa luokkaa Saimaan kanavassa sijaitsevan Mälkiän sulun kanssa. Myös Mälkiän sulun pudotuskorkeus on noin 12 metriä, ja se on tällä hetkellä Suomen korkein.
 Kimolan kanavan erityispiirre on venesulun tunneli, joka on ainoa lajiaan Suomessa. 70-metrinen, kallion lävitse kulkevan tunnelin virallisia valmistujaisia vietettiin lokakuun alkupuolella. Pitkä kalliotunneli on harvinaisuus koko maailman mittakaavassa. Tunnelia levennettiin ja korotettiin louhimalla veneille sopivaksi.
 Tunneli sijaitsee vanhan nippunosturin kohdalla Pyhäjärven puolella. Sen kautta puut uivat aikanaan Kymijoen tehtaille saakka.
 Nippunosturin tilalle rakennetaan 12 metriä korkea venesulku. Pyry Sarkiola / Yle
 Hanke on jakanut kuntalaisten mielipiteet
 Kimolan kanavan kunnostamisesta  on keskusteltu 90-luvulta saakka . Kunnolla kanavaa on yritetty saada vesiliikennekäyttöön muutaman vuoden ajan, mutta  hanke on takunnut esimerkiksi byrokratian, lainsäädännön  ja rahoitusongelmien vuoksi.
 Alun perin kunnostuksen arvioitiin maksavan 9–10 miljoonaa euroa, mutta kustannukset nousivat 20,8 miljoonaan euroon muun muassa hankalan maaperän vuoksi.
 Vielä keväällä 2018 kanavan kunnostus oli uhattuna, kun valtiovarainministeriö  ei hyväksynyt kanavan lisärahoitusesitystä.  Lopulta  rahoitus kuitenkin heltisi.  Valtio kustantaa hankkeesta kaksi kolmasosaa, eli noin 14 miljoonaa. Loppuosa jakautui osuuksiin Kouvolan, Heinolan ja Iitin välillä.
 Julkisessa keskustelussa on kritisoitu sekä hankkeen kannattavuutta että hintaa. Hankkeen rakennusluvista on myös  valitettu korkeimpaan hallinto-oikeuteen . Oikeus kuitenkin hylkäsi valitukset.

Kimolan kanava loppusuoralla – työmaapatojen purkaminen on aloitettu


Summary: Lääkäripula ei Itä-Suomen yliopiston professorin mukaan johdu koulutusmääristä, vaan terveyskeskusten ongelmista.

Lääkäreitä aiotaan tulevaisuudessa kouluttaa nykyistä enemmän. Opetus- ja kulttuuriministeriö sekä yliopistot suunnittelevat lisäävänsä lääke- ja hammaslääketieteen tutkintojen määrää nykyisestä keskimäärin hieman alle 800:sta noin 950 vuodessa. Tavoite koskee vuosia 2021–2024.
 Vuonna 2030 suoritettujen tutkintojen määrä olisi ministeriön ehdotuksen mukaan jo runsas tuhat, kun taas yliopistojen ehdotus on maltillisempi: noin 980 tutkintoa vuodessa.
 Taustalla on ministeriön arvio, että lääkäreitä tarvitaan tulevaisuudessa lisää. Esimerkiksi  Kuntatyönantajat on nostanut esiin , että lääkäreiden tarve kasvaa ikääntymisen myötä.
 – Ennakoimme tulevaisuuden työvoiman tarvetta, sanoo opetusneuvos  Maija Innola  opetus- ja kulttuuriministeriöstä.
 Koulutuksen lisääminen ei koske vain lääketiedettä.  Hallituksen tavoitteena  on lisätä korkeakoulutettujen määrää 50 prosenttiin 25–34-vuotiaista vuoteen 2030 mennessä.
 Tällä hetkellä korkeakoulutettujen määrä nuorisoikäluokissa on  Suomessa alle EU:n ja OECD:n keskiarvon .
 Tilan- ja potilaiden puute esteenä
 Hallitus haluaisi terveyskeskuksiin tuhat uutta lääkäriä, mutta  kysymys kuuluu, kuinka se onnistuu .
 Itä-Suomen yliopiston lääketieteen koulutusohjelmavastaava, professori  Jarmo Jääskeläisen  mukaan lääkärikoulutuksen lisääminen ei ratkaise ongelmaa. Koulutuspaikkojen lisääminen ei muutenkaan auttaisi akuuttiin lääkäripulaan, sillä opinnot kestävät kuusi vuotta.
 Lisäksi se olisi Itä-Suomen yliopistossa käytännössä vaikeaa.
 – Vaikka saisimme lisää henkilökuntaa, niin meillä tulisi silti pulaa opetuspotilaista ja opetustiloista, Jääskeläinen sanoo.
 Toisekseen Jääskeläisen mielestä lääkäreitä valmistuu jo Suomen tarpeisiin nähden riittävästi. Lääketieteen koulutusta on Turun ja Kuopion lisäksi Tampereella, Oulussa ja Helsingissä.
 Aloituspaikkoja on nyt noin 750. Niiden määrä on yli kaksinkertaistunut 1990-luvun puolivälistä, ja myös  lääkäreiden määrä on lisääntynyt . OECD:n tilastojen mukaan Suomessa on kuitenkin  vähemmän lääkäreitä suhteessa asukaslukuun kuin muissa Pohjoismaista  (Apu).
 Lisäksi  yli tuhat suomalaista opiskelee lääkäriksi ulkomailla . Lääkäriliitosta kerrotaan, että kyselyn perusteella  lähes kaikki aikovat tulla valmistuttuaan Suomeen  (Aamulehti).
 Lääkäriliitto on ministeriön kanssa eri linjoilla lääkäreiden koulutustarpeesta. Liiton mukaan  lääketieteen opiskelijoiden sisäänottomäärää pitäisi laskea enintään 600 opiskelijaan vuodessa .
 Professori: Ongelma terveyskeskuksissa
 Itä-Suomen yliopiston lisäksi myöskään Turun yliopisto ei ole omassa esityksessään nostamassa  lääke- ja hammaslääketieteessä tutkintotavoitteitaan .
 – Ongelmana ei ole lääkäreiden määrä, vaan se kuinka heidät saadaan pysyvästi rekrytoitua ja pidettyä perusterveydenhuollossa, kiteyttää Itä-Suomen yliopiston professori Jarmo Jääskeläinen.
 Siinä auttaa Jääskeläisen mukaan esimerkiksi työmäärän kohtuullistaminen ja se, että nuori lääkäri saisi terveyskeskuksissa kunnolla ohjausta. Samoja teemoja käsitellään myös  Lääkäriliiton linjauksissa  perusterveydenhuollon pelastamiseksi.
 – Yhdellä ajalla ei pitäisi olla useita potilaita, eikä sadan reseptin uusimista päivän aikana kaiken muun työn ohella.
 Jääskeläisen mukaan lääkärikoulutuksessa on jo hyvä läpäisevyys eli vain harvat jättävät opinnot kesken.
 – Vielä voidaan parantaa sitä, etteivät opinnot venyisi tarpeettomasti.
 Juttua varten on haastateltu myös Lääkäriliiton varatoiminnanjohtaja Hannu Halilaa
 Lue myös:   Pakko, lisäkoulutus vai tutkimustyö terveyskeskuksiin? 4 syytä, miksi perusterveydenhuollon lääkärivaje ei ole yksinkertaista matematiikkaa

Ministeriö innokkaampi nostamaan lääkäreiden koulutusmääriä kuin yliopistot – Professori: Meillä valmistuu jo tarpeeksi lääkäreitä


Summary: Rekisteröinnistä ja sääntelystä huolimatta virtuaalivaluutat ovat monissa suhteissa edelleen riskialttiita sijoituskohteita, Fiva sanoo.

Finanssivalvonta on rekisteröinyt viisi virtuaalivaluutan tarjoajaa, jotka nyt tulevat rahanpesun estämistä koskevan sääntelyn piiriin. Marraskuun alussa voimaan tulleen lainsäädännön myötä vain rekisteröidyt virtuaalivaluutan tarjoajat voivat harjoittaa toimintaansa Suomessa.
 Rekisteriin otettiin LocalBitcoins, NorthCrypto, Prasos, Prasos Cash Management ja Tesseract Group.
 Finanssivalvonnan johtava digitalisaatioasiantuntija  Hanna Heiskanen  huomauttaa tiedotteessa, että rekisteröinnistä ja sääntelystä huolimatta virtuaalivaluutat ovat monissa suhteissa edelleen riskialttiita sijoituskohteita.
 Lue lisää:
 Kryptovaluutoista kohkataan kovasti – kuka niitä oikeasti käyttää ja mihin?
 Kymmenet suomalaiset langenneet taiten tehtyyn Bitcoin-huijaukseen, Tuula Starck-Schreiber on yksi heistä – "Se artikkeli oli niin totuudenmukainen"
 Kryptovaluuttojen verotus muuttuu oikeudenmukaisemmaksi – Tappioista tulossa vähennyskelpoisia

Finanssivalvonta rekisteröi viisi virtuaalivaluutan tarjoajaa – muut eivät saa toimia Suomessa


Metalliyhtye Children of Bodomin nykyinen kokoonpano hajoaa, yhtye kertoo  verkkosivuillaan . Viidestä jäsenestä kolme eli basisti  Henkka Blacksmith , kosketinsoittaja  Janne Wirman  ja rumpali  Jaska Raatikainen  lopettavat nyt ilmoitettujen keikkojen jälkeen.
 Vuonna 1993 perustetun yhtyeen taival ei kuitenkaan liene vielä lopussa, sillä verkkosivujen mukaan yhtyeen johtaja, kitaristi-laulaja  Alexi Laiho  ja muutama vuosi sitten yhtyeessä aloittanut kitaristi  Daniel Freyberg  kertovat myöhemmin, mitä he aikovat.
 Nykyisellä kokoonpanolla on joulukuussa yhdeksän keikan kiertue, joka päättyy Helsingin jäähalliin.
 Children of Bodom esiintymässä Helsingin Circuksessa vuonna 2017.  Jussi Mankkinen / Yle

Children of Bodomista lähtee kolme soittajaa, nykyinen kokoonpano lopettaa


Summary: Hollantilaisen NOS-mediayhtiön mukaan Al-Holin leiriltä poistuneet naiset olivat tulleet Turkkiin pari viikkoa sitten.

Kaksi Isisin alueella Syyriassa oleskellutta hollantilaisnaista on ilmestynyt Turkkiin, kertoo  hollantilainen mediayhtiö NOS . Syyriassa sijaitsevalta Al-Holin leiriltä paenneet naiset tulivat Hollannin Ankaran-suurlähetystöön aiemmin tällä viikolla ja pyysivät apua päästäkseen takaisin Hollantiin. Naisilla oli mukanaan kolme lasta.
 Hollannin ulkoministerin  Stef Blokin  parlamentille antaman ilmoituksen mukaan naiset pakenivat Isis-taistelijoiden perheenjäsenille tarkoitetusta Al-Holin leiristä pari viikkoa sitten.
 Hollanti odottaa Turkin ratkaisua
 Pako leiriltä tapahtui ilmeisesti ennen Turkin hyökkäystä Pohjois-Syyriaan. Ulkoministeri Blok sanoo, että Hollanti odottaa ennen jatkotoimenpiteitä Turkin päätöstä naisten kohtalosta.
 – On Turkin asia päättää asetetaanko naiset syytteeseen siellä. Etenemme askel askeleelta. Odotamme mitä Turkki päättää ja sitten pohdimme mitä naisille tapahtuu, ulkoministeri Blok sanoi NOS:in mukaan.
 Hollannissa puolueet ovat erimielisiä siitä miten Isisin alueilla oleskelleita tulisi kohdella. Ulkoministeri Blokin keskusta-oikeistolainen VVD-puolue on vastustanut myös Isis-alueilla olleiden lasten tuomista Hollantiin, koska se merkitsisi, että vanhemmatkin pitäisi päästää maahan.
 Naiset kaksoiskansalaisia
 Hollannin Ankaran-suurlähetystöön ilmoittautuneet naiset olivat kaksoiskansalaisia, molemmilla oli myös Marokon kansalaisuus.
 Yksi suurlähetystöön tulleista naisista menetti kuitenkin viranomaisten päätöksellä Hollannin kansalaisuutensa samana päivänä, kun hän ilmoittautui lähetystöön. Naisen asianajaja on NOS:in mukaan arvostellut päätöstä ja todennut, että nainen oli noudattanut viranomaisten ohjeita, eli ottanut yhteyttä lähetystöön. Molempia naisia epäillään terrorismiin liittyvistä rikoksista.
 Al-Holin leirillä on myös suomalaisia naisia ja lapsia. Ulkoministeri  Pekka Haavisto sanoi viime viikolla,  että Suomi edelleen etsii yhdessä EU:n kanssa ratkaisua Al-Holin leirin suomalaisten tilanteesen.
 Lue lisää:
 Al-Holin leirillä ammuskelua ja paloittelusurma - suomalaisnaiset ja järjestöt kertovat huononevasta turvallisuustilanteesta
 Ranska haki Isis-orpojaan turvaan ja myös Norja on luvannut tehdä samoin – äitejä harva Euroopan maa haluaa takaisin

Al-Holin leiriltä paenneita hollantilaisnaisia saapunut Turkkiin – ilmoittautuivat Hollannin suurlähetystöön


Summary: Asiassa ei epäillä rikosta.

Poliisi on saanut valmiiksi Lopen Iso-Melkutin-järvellä elokuussa tapahtuneen sukellusturman tutkinnan. Onnettomuudessa kuoli noin 40-vuotias pääkaupunkiseudulta kotoisin oleva mies. Hän oli sukeltamassa yhdessä kahden ystävänsä kanssa.
 Poliisin mukaan mies hukkui noin 25 metrin syvyydessä. Miehen paineilmapullon venttiili oli jäänyt liian vähän auki.
 Vaillinaisesti avattu venttiili on antanut pinnalla tunteen asianmukaisesta hengitysvastuksesta. Sukellettaessa syvemmälle hengitysvastus on lisääntynyt, eikä mies ole saanut enää riittävästä ilmaa. Tästä on aiheutunut sukeltajalle hiilidioksidimyrkytys, joka on johtanut veden hengittämiseen ja hukkumiseen, poliisi arvioi.
 Asiassa ei epäillä rikosta. Tavallisesti poliisi ei tiedota kuolemansyyn tutkinnasta. Tässä tapauksessa asiasta kerrotaan julkisuuteen sukellustoiminnan turvallisuuden parantamiseksi, poliisi sanoo.
 Lue lisää:
 Kadonnut sukeltaja löydettiin hukkuneena Lopella – pääkaupunkiseudulta kotoisin oleva nelikymppinen mies oli kokenut sukeltaja

Poliisi: Lopella sukellusonnettomuudessa kuolleen miehen paineilmapullon venttiili oli lähes kiinni


Summary: Sosiaalisen median tutkija arvioi, että sosiaalisesta mediasta on tullut uusi, kansalaisvalvontaan perustuva tuomioistuin.

Kouvolassa sijaitsevan Centtilä-kirppiksen seinään on teipattu lappu, jossa kerrotaan näpistelijöiden tietojen päätyvän paitsi poliisille, myös sosiaaliseen mediaan.
 – Viikoittain häviää tavaraa, mutta aika moni tapaus jää pimentoon. Kiinni jää ehkä pari tapausta kuukaudessa, kertoo Centtilän kassamyyjä  Janne Syrjänen  kertoo.
 Syrjäsen mukaan Centtilän tiloissa on noin 30 valvontakameraa. Lisäksi siellä käy vartija, ja myytävissä tuotteissa on hälyttimiä. Uhkailu sosiaalisella medialla toimii Syrjäsen mukaan pelotteena, eikä yhtään kuvaa ole julkaistu.
 Moni rike sinne kuitenkin päätyy.
 Näpistelijöitä odottaa tällainen ilmoitus Centtilä-kirppiksellä Kouvolassa. Pyry Sarkiola / Yle
 Facebookin Puskaradio-ryhmissä tulee päivittäin vastaan ilmiantoja erilaisista rikkeistä. Ryhmissä on kiertänyt esimerkiksi kuvia, joissa joku ajaa punaista päin. Myös väärin pysäköityjä autoja on käräytetty.
 – Tämä on uudenlainen ilmiö siinä mielessä, että älypuhelimet ja netti ovat tarjonneet tavallisille ihmisille mahdollisuuden harrastaa toisten valvontaa ja käräyttelyä. Voimme ottaa kuvia ja jakaa niitä nopeasti, kertoo sosiaalipsykologian tohtori ja sometutkija  Janne Matikainen .
 Matikaisen mukaan kyse voi olla eräänlaisesta kansalaisvalvonnasta. Julkisella somepalstalla yksi julkaisu aiheuttaa monesti kiivaankin kommentoinnin, jolloin isot joukot pystyvät keskustelemaan käräytyksistä ja käräytysten kohteista.
 Nyt voi laukoa mitä vaan
 Esimerkiksi Kotkan Puskaradio 2.0 -ryhmään on postattu syksyn aikana lukuisia kansalaisilmiantoja. Ryhmän ylläpidosta kerrotaan, että ilmiantojen määrä on ollut hienoisessa kasvussa.
 Alkusyksystä joku julkaisi ryhmässä kuvan joukosta lapsia pyöräilemässä Kotkan keskustaan johtavaa nelikaistaista tietä, jolle ei saa pyörällä mennä. Somekohu oli valmis.
 Toiset moittivat poikien kasvatusta, toiset kuvan levittäjiä.
 Aiemmin paheksunta tai arvostelu tapahtui pienemmässä piirissä vaikkapa kahvipöydän ääressä tai sanomalehden mielipidepalstoilla. Sosiaalinen media on tehnyt sen, että asioiden puiminen voidaan tehdä julkisesti.
 – Aggressiivisesta puheesta on tullut sallitumpaa, ihanne. En usko että olemme ihmisinä muuttuneet, mutta sosiaaliset normit sopivasta puheesta ovat saattaneet muuttua, arvioi sometutkija Janne Matikainen.
 Pyry Sarkiola / Yle
 Kärjekkääseen viestintään luotetaan eri maiden poliittista johtoa myöten. Esimerkkinä Matikainen mainitsee Yhdysvaltojen tai Unkarin johtajien käyttämän hyvin aggressiivisen viestinnän, jolla lietsotaan vastakkainasettelua.
 – Tavalliset ihmiset toteuttavat sitä samaa pienemmässä mittakaavassa. Ei kuitenkaan ole korrektia jakaa heti somessa, jos joku ei minun mielestäni toimi oikealla tavalla.
 Kuvan julkaisu voi aiheuttaa ison vahingon
 Mielipiteiden ilmaisua perustellaan usein sananvapaudella. Sometutkija Janne Matikainen pitää tärkeänä, että sananvapautta käytetään, mutta sekään ei salli kaikkea.
 – Ihmiset ajattelevat, että sananvapaus sallii laukoa mitä tahansa. Lainsäädäntö kuitenkin on siinä mukana, joten sellaista, mikä täyttää rikoksen tunnusmerkistön, emme saa sanoa, Matikainen muistuttaa.
 Myös poliisin mukaan julkaisijan tulisi muistaa, että hän saattaa itsekin syyllistyä rikokseen kuten kunnianloukkaukseen.
 – Varmaan olennaisin seikka tässä on se, että onko kyse rikkeen selvittämiseen tähtäävästä toiminnasta vai julkaistaanko tällainen tieto jossain muussa tarkoituksessa, kertoo rikoskomisario  Kai Virtanen  Kaakkois-Suomen poliisista.
 Virtasen mukaan kuvan julkaisu voi aiheuttaa kuvassa esiintyvälle henkilölle vahinkoa tai halveksuntaa, joka ei välttämättä ole oikeassa mittasuhteessa ilmiannettuun rikkeeseen.
 – Somekuvaan päätynyt vähäisen rikkeen tekijä saattaa saada kuvasta pitkäaikaisiakin henkisiä kärsimyksiä. Rikkeen taustalla voi myös olla syitä, joita kuvan ottaja ei tiedä.
 Joskus sosiaalisessa mediassa metelöinti voi myös vaikeuttaa poliisin työtä.
 Somessa pyörittely ei auta poliisia
 “Jakakaa! Valkoinen pakettiauto vaihtaa kilpiä ja ryöstää mökkejä ja varastoja! Kuvan auto nähty myös muualla. Ilmoittakaa poliisille heti, kun kyseinen auto näkyy!!”
 Ylläoleva, auton kuvalla varustettu ilmoitus on kiertänyt syksyn aikana useissa Facebook-ryhmissä. Kuvassa näkyy myös auton rekisteritunnus. Pienempien laittomuuksien lisäksi sosiaaliseen mediaan päätyy myös rikoksia, joiden selvittely kuuluisi poliisille.
 Pyry Sarkiola / Yle
 Valkoisen pakettiauton tapauksessa poliisi harmitteli sitä, että asiaa pyöriteltiin sosiaalisessa mediassa, mutta tiedot eivät välttämättä kantautuneet poliisille. Myös rikoskomisario Kai Virtanen sanoo, että ilmianto somessa ei tuo mitään lisäarvoa.
 – Ilmianto sosiaalisen median kautta on monitahoinen ja vaikeaselkoinen asia. Mieluummin kannattaa tehdä ilmoitus poliisille ja antaa viranomaisten hoitaa selvittely, Virtanen neuvoo.
 Poliisilla työskentelee erikseen nettipoliiseja, joiden työkenttään kuuluu myös sosiaalinen media. Nettipoliiseihin voi olla suoraan yhteydessä vaikkapa näiden Facebook -profiilien kautta.
 Julkaisua kommentoimallakin saattaa syyllistyä rikokseen. Jos kommenttiketjussa esimerkiksi perusteetta väittää jonkun henkilön syyllistyneen rikokseen, voi kommentoija syyllistyä kunnianloukkaukseen.
 Esimerkiksi Kotkan puskaradio 2.0 -ryhmän ylläpidosta kerrotaan, että tekstin tai kuvan julkaisija on itse vastuussa julkaisemastaan sisällöstä. Rikoskomisario Virtasen mukaan somejulkaisijan huolehdittava julkaisun poistamisesta sivustolta siinä vaiheessa, jos poliisi alkaa selvittää asiaa.
 Lue lisää :  "Kodinturvajoukot" somessa – varkaaksi tai yliajajaksi leimaaminen voi olla kunnianloukkaus
 Tuomarina julkisuus
 Oikeusvaltiossa tuomioita jakavat tuomioistuimet sekä pienemmissä rikkomuksissa myös poliisi. Sosiaalisesta mediasta näyttää kuitenkin sometutkija Janne Matikaisen mielestä tulleen yleinen lynkkauspaikka, ellei jopa tuomioistuin.
 – Julkisuus on jonkinlainen tuomari tänä päivänä. Tavallaan se on se rangaistus, kun joku asia on jaettu julkisesti, sosiaalipsykologian tohtori ja sometutkija Janne Matikainen arvioi.
 Joillekin julkisuuteen pääsy esimerkiksi kaahailun takia saattaa olla ansiokin. Samoin rikkeen sosiaaliseen mediaan jakava voi kokea olevansa oikealla asialla.
 – Tässä on sellainen uutiskilpailu-mentaliteetti, että kuka on havainnut omasta mielestään jonkin törkeän asian tai rikkomuksen ja siitä ensimmäisenä kertoo, Matikainen sanoo.
 Facebookin puskaradioryhmissä varoitellaan muun muassa mahdollisista murtovarkaista. Kuvan ilmoitus on vuodelta 2015. Facebook / Yle Uutisgrafiikka
 Matikainen arvioi, että kyseessä on eräänlainen identiteettityö: ihminen tuntee olevansa tärkeä tullessaan näkyväksi ja kuuluvaksi yhteiskunnassa.
 – Ne keinot, joiden kautta tämä identiteettityö tapahtuu, saattavat kuitenkin olla arveluttavia.
 Kohtaaminen kasvokkain johti hyvään tulokseen
 Matikainen kertoo tapauksesta, jossa eräs toimittaja oli joutunut vihapuheen ja suoranaisen uhkailun kohteeksi. Toimittajalle ja häntä uhkailleelle henkilölle järjestettiin sovintokeskustelu, jonka jälkeen jäi vaikutelma ettei uhkailija enää jatkaisi vihapuheen levittämistä.
 – Henkilökohtainen kontakti oli todennäköisesti paljon tehokkaampi kuin se, että asiaa olisi julkisesti reposteltu, arvioi Matikainen.
 Myös rikoskomisario Kai Virtanen suosittelee ottamaan suoraan kontaktia asianomaiseen.
 – Jos on esimerkiksi saanut jossakin huonoa palvelua, somejulkaisun sijaan kannattaisi olla ensisijaisesti yhteydessä kyseiseen yritykseen, Virtanen sanoo.

Kirpputori kyllästyi näpistelijöihin ja uhkaa nyt julkaista kaikkien kuvat Facebookissa: "Viikoittain häviää tavaraa"


Summary: Hankkeesta järjestetään kansainvälisen arkkitehtuurikutsukilpailu.

Metsäyhtiö Stora Enso saa uuden puusta rakennetun pääkonttorin Helsingin Katajanokalle.
 Vuokraisännäksi tulee työeläkeyhtiö Varma, joka käynnistää hankkeesta kansainvälisen arkkitehtuurikutsukilpailun.
 Stora Enson nykyinen  Alvar Aallon  suunnittelema pääkonttori sijaitsee niin ikään Katajanokalla, mutta rakennus myytiin saksalaiselle kiinteistösijoitusyhtiö Deka Immobilienille vuonna 2008. Stora Enso on siitä lähtien ollut tiloissa vuokralla.
 Varma kaavailee uuteen rakennukseen myös hotellia.

Stora Ensolle nousee uusi puinen pääkonttori Katajanokalle


Summary: Kiinan musiikkimarkkinat kasvavat nopeimmin maailmassa ja paikalliset suoratoistopalvelut toimivat eri tavoin kuin esimerkiki Spotify.

Kymmenen vuotta sitten  Janne Hyöty  oli Midem-musiikkimessuilla Cannesissa ja hänellä oli tapaaminen japanilaisen musiikkikustantajan kanssa. Hän sanoi suomalaismuusikon kappaleen olevan kuin japanilaista poppia eli J-popia.
 – Mä olin, että mitä se on? En tiennyt, että teenkin japanilaista poppia, Hyöty nauraa.
 Tämän jälkeen Hyöty tuotti Japaniin satakunta biisiä. Vuonna 2011 työ tuotti tulosta, kun yksi kappaleista nousi singlelistan kärkeen. Vuosien varrella suomalainen on nikkaroinut nelisenkymmentä Japanin listaykköstä.
 Hyöty on tehnyt kappaleita lähinnä poikabändeille kuten Kat-Tun ja Arashi. Muusikon mukaan japanilaisiin vetoaa erilainen melodiakieli ja soinnut ovat heidän makuunsa. Mukana saa olla myös hulluttelua ja vaikka jazz-vaikutteita.
 – Biisit ovat vanhanaikaisia ja monimutkaisia. Mukana voi olla vähän 70- ja 80-luvun discoa ja funkya. Välillä se on aika progea.
 Janne Hyöty (oik) Music Finlandin järjestämällä biisinkirjoitusleirillä Warner Music Taiwanin Gino Chenin (vas) ja taiwanilaisen poptähti R-chordin kanssa. Janne Hyöty
 Nyt Janne Hyöty on laajentamassa tekemistään myös Kiinaan, missä on Suomen tapaan hyvin vahvat kansalliset musiikkimarkkinat. Viime vuonna siellä julkaistiin jo kaksi kappaletta, joita Hyöty on ollut mukana tekemässä. Toinen biiseistä oli taiwanilaiselle supertähdelle R-Chordille kirjoitettu  How to say  ja toinen XNINE-poikabändille tehty  Big show .
 Kappaleet oli alun perin tarkoitettu Japanin markkinoille, mutta Hyödyn mukaan kiinalaisten maku popmusiikissa on hyvin samanlainen japanilaisten kanssa. Kiinassa on tosin otettu mallia myös Etelä-Koreasta, mistä on noussut poikabändejä kansainväliseen menestykseen.
 – Etelä-Koreassa soundi on rajumpaa ja Japanissa pehmeämpää. Kiinalaisten maku on yhdistelmä Japania ja Etelä-Koreaa.
 Hyöty tekee osan kappaleista Vaasan studioilla itsekseen, osaa taas pallotellaan tiedostojen muodossa aasialaisten kanssa. Välillä sikäläiset kustantajat ja suomalaisen musiikin kansainvälistymistä edistävä Music Finland järjestävät biisileirejä, missä musiikintekijät kokoontuvat hetkeksi yhteen rakentamaan hittejä.
 Biisit saattavat tehdä pitkän matkan ympäri maailmaa ennen kuin niille löytyy oikea esittäjä. Janne Hyöty kertoo, että nyt Kiinaan on sovittu kahden uuden kappaleen julkaisemisesta. Toinen biiseistä on viitisen vuotta vanha.
 Kiinaan on kehittynyt vahva kotimainen musiikkiteollisuus. Viime vuosina kiinalaiseen popmusiikkiin on otettu mallia Etelä-Koreasta. Jenny Matikainen / Yle
 Kiinan musiikkimarkkina on vielä suhteellisen uusi ja vasta kehittymässä. Alkuun Hyöty ei saanut kappaleistaan korvauksia Teoston kautta, vaan kiinalaiset ostivat usein biisien oikeudet könttäsummalla itselleen. Nyt korvauksia on jo alkanut tippua.
 – Kiina on iso maa ja siellä on paljon artisteja. Tämä on uusi juttu, että eurooppalaiset alkavat kirjoittaa sinne biisejä. Itsellekin tämä on uutta, joten pitää tutkia mitä siellä tapahtuu, sillä siellä on aivan omat systeemit.
 Piratismista eroon pikavauhdilla
 Suljetussa Kiinassa musiikkimarkkinat oli vielä vuosituhannen alussa neitseellistä maaperää. Esimerkiksi maan ensimmäinen ulkoilma-rockfestivaali järjestettiin vasta vuonna 2001.
 Kiinan musiikkimarkkinoihin erikoistunut  Jani Joenniemi  hoiti ensimmäisiä suomalaisartistien esiintymisiä Kiinaan vuonna 2005. Kiinalaislavoilla nähtiin vaihtoehtoisempia nimiä kuten  Jori Hulkkonen ,  Jimi Tenor  ja Huoratron.
 – Vaihtoehtokulttuuria ei ollut, mutta ulkomaisen yhtyeen esiintyminen oli siellä iso juttu, Joenniemi muistelee.
 Sittemmin Joenniemi työskenteli Music Export Finlandille (nyk Music Finland), missä hän vastasi Aasian markkinoista. Vuosien varrella hän on vienyt noin sata suomalaisartistia esiintymään Kiinaan. Viime aikoina hän on keskittynyt myymään sinne biisinkirjoitusosaamista musiikki- ja media-alan yrittäjänä.
 Kiinassa seurataan paljon Idols-tyyppisiä laulajakykyohjelmia, joiden kautta uudet popartistit nousevat pinnalle. Ohjelmaformaateihin mallia otetaan Etelä-Koreasta ja Japanista ja ne muokataan kiinalaisiksi versioiksi isolla rahalla. Jenny Matikainen / Yle
 Tällä vuosikymmenellä Kiinan musiikkimarkkinat ovat muuttuneet hurjasti. Uusia festivaaleja on syntynyt kuin sieniä sateella ja piratismista on siirrytty maksullisiin suoratoistopalveluihin.
 Vielä kuutisen vuotta sitten Kiinan Google eli Baidu antoi biisiä haettaessa tarjolle laittomia latauslinkkejä MP3-tiedostoihin. Suosituimmat musiikkipalvelut pohjautuivat piratismiin edesmenneen Napsterin tapaan.
 Vuonna 2015 villi meno loppui, kun Kiinan valtio päätti kiristää tekijänoikeuslakeja. Tekijänoikeuksista tuli kauppatavaraa ja suuret internetfirmat alkoivat kilpailla niistä. Eikä ihme sillä Kiinassa on eniten netinkäyttäjiä maailmassa, yli 800 miljoonaa.
 Muutamassa vuodessa Kiinasta on tullut nopeimmin kasvava musiikkimarkkina maailmassa. Musiikista saatavat tulot ovat kasvaneet vuosittain yli 30 prosenttia, sillä kiinalaiset ovat aiempaa valmiimpia maksamaan musiikista. Musiikkialan kansainvälisen toimialajärjestö Ifpin tilastoissa maa nousi viime vuonna eniten tuottavien musiikkimaiden listalla ensimmäistä kertaa kymmenen kärkeen sijalle seitsemän.
 Vielä seitsemän vuotta sitten Kiinassa oli maailman suurimmat piraattimusiikin markkinat. Nyt jo 96 prosenttia kuluttajista kuuntelee luvallista musiikkia. Seppo Suvela / Yle
 Kiinan suoratoistopalveluissa fanit lahjoittavat sydämiä
 Kiinassa nettimaailma elää aivan omaa elämäänsä. Suurimmat kansainväiset yhtiöt kuten Google ja Facebook ovat kiellettyjä ja niitä voi käyttää ainoastaan VPN-yhteyden avulla.
 Maahan onkin kehittynyt länsimaisia verkkopalveluja mukailevia omia palveluja.  Baidu  on Kiinan Google,  QQ  on vastine Facebookille,  Alibaba  on puolestaan kuin Amazon ja  WeChat  on paikallinen WhatsApp.
 Musiikkipuolella kansainvälisiä suoratoistopalveluita kuten Spotifyta tai Weezeria ei ole saatavilla. Suosituimpia paikallisia palveluja ovat Kugou, QQ Music, Kuwo, NetEase Cloud Music ja Xiami Music.
 Tencent omistaa Kiinan kolme suurinta musiikin suoratoistopalvelua. Paikalliset viranomaiset tutkivat parhaillaan yrityksen toimintaa, sillä se on tehnyt yksinoikeussopimuksia musiikin esittämisestä maailman suurimpien levy-yhtiöiden kanssa. Seppo Suvela / Yle
 Osa palveluista toimii myös hieman eri logiikalla kuin länsimaissa. Esimerkiksi NetEase-palvelu on samalla yhteisö, missä fanit kommentoivat ja keskustelevat. Artistit eivät saa tuloja pelkästään soittokertojen mukaan, vaan tienestejä voi kerryttää aktiivisella kommennoinnilla, millä fanikunta saadaan liikkeelle.
 – Silloin voi tulla paljonkin tuloja, jos onnistuu rakentamaan aktiivisen yhteisön, kertoo Jani Joenniemi.
 Fanit voivat puolestaan pienen kuukausimaksun lisäksi tehdä lahjoituksia artisteille. NetEase-palvelussa toimivan livestreamauksen aikana laulajalle tai muulle julkkikselle voi esimerkiksi ostaa sydämien tai Lamborghinin kuvia. Eniten rahaa lahoittaneet näkyvät ruudulla top-listalla.
 – Sitä kautta saa mainetta itselle ja striimaaja huomioi tämän lähetyksessä, Joenniemi sanoo.
 Länsimaisissa musiikkipalveluissa on kokeiltu sitä, että uusi levy suljetaan maksumuurin taakse. Ihmiset eivät ole kuitenkaan olleet valmiita siitä maksamaan. Kiinassa tämä on kuitenkin toiminut.
 – Kiinassa on vielä aika paljon prestige-kuluttamista eli sinulla on jotain, mitä muilla ei ole.
 Sama näkyy myös musiikkikenttää hallitsevan Trecent Musicin WeSing-karaokepalvelussa, mistä se saa suuremmat tulot kuin suoratoistopalveluista.
 – Siellä kilpaillaan siitä, että voittaja pääsee laulamaan karaokea superjulkkiksen kanssa.
 Kiinalaisfanien artisteille antamia lahjoituksia kutsutaan nimellä punainen kirjekuori. Samaa termiä käytetään perinteestä, kun kiinalaisen uudenvuoden aikaan ihmiset antavat toisilleen rahalahjoja kirjekuorissa. Jenny Matikainen / Yle
 Sekä Kiinassa että maailmalla seurataan nyt, mitä ByteDance-yrityksen mikrovideopalvelu TikTok tekee musiikkibisnekselle. Etenkin nuorten suosimassa palvelussa videoiden tekijät etsivät tuotokselleen musiikkia sen tarjoamasta katalogista.
 Jo nyt kiinalaispalvelu on tuottanut yhden vuoden suurimmista hiteistä, kun amerikkalaisräppäri  Lil Nas X :n kappale  Old town road  päätyi lukuisiin videoihin.
 – TikTokilla on voima esitellä musiikkia uusille yleisöille videon luomisprosessin ja viraaliuden kautta. Kiinnostuksella seurataan, kuinka paljon palvelu tulee valtaamaan musiikkimarkkinoita Kiinassa ja kansainvälisesti.

Janne Hyöty on tehtaillut 40 listaykkösbiisiä Japaniin – nyt tähtäimessä ovat Kiinan valtavat ja erikoiset musiikkimarkkinat


Summary: Hinnankorotuksista leimahtaneet levottomuudet,  poliisin vastatoimet ja väkivalta ovat kiristäneet tilannetta Chilessä.

Chilen on suistunut kriisiin massamielenosoitusten ja parikymmentä ihmishenkeä vaatineiden yhteenottojen myötä. Mutta mitä on tapahtumien taustalla? Tässä voit kysyä tutkija Auli Leskiseltä tilanteesta.
 Santiagossa oleva Auli Leskinen kuvaa Chilen tilannetta sanoen, että "hallitus ja kansa ovat täysin etäällä toisistaan, eikä maan johto osaa vastata perusteellisemmin ihmisten hätään".
 Tutkija Auli Leskinen.
 Yhteenotot Santiagon kaduilla palauttavat mieleen näkymät Chilen sotilaskaappauksen ja kenraali Pinochetin vuosilta. Onko sotilasvallan kukistumisen jälkeen rakennettu yhteiskuntarauha nyt uhattuna?
 Tästä voit lukea Auli Leskisen analyysin  "Chile vaurastui, mutta rahat jäivät harvoille – Nyt kauan kytenyt tyytymättömyys leimahti liekkeihin" .
 Chile herää - Chile desperto - lukee mielenosoittajan lipussa.  Alberto Valdes / EPA
 Chilen vaikeuksista kertoo sekin, ettei maa pysty järjestämään  joulukuuksi suunniteltua YK:n ilmastokokousta  eikä talousjärjestö Apecin kokousta.
 Chilen ohella on laajoja mielenosoituksia koettu viime aikoina myös  muissa Etelä-Amerikan maissa ja maailmalla .
 Tutkija Auli Leskinen on työskennellyt aiemmin Ylen ulkomaantoimittajana sekä Suomen Madridin-instituutin johtajana. Hän on kirjoittanut myös todellisuuspohjaisen, Chilen sotilasvallankaappauksesta kertovan romaanin  "Petojen aika" .
 Kysymyksiä voit tehdä tämän jutun kommenttiosassa jo nyt - Auli Leskinen vastaa iltapäivällä kello 15-17.
 Esittääksesi kysymyksiä tarvitset Yle-tunnuksen. Sen  voit luoda tässä .

Kysy tässä Chilestä, jossa "hallitus ja kansa ovat etäällä toisistaan" – Voiko rauha palautua kaduille? Chile-tuntija Auli Leskinen vastaa Santiagosta kello 15-17


Summary: Lain mukaan kaikissa Suomen kunnissa pitäisi olla neulanvaihtopiste, mutta tähän mennessä pisteitä on 66.

Vielä muutama kuukausi sitten huumeidenkäyttäjällä ei ollut Kainuussa mahdollisuutta  saada puhtaita neuloja ilmaiseksi .
 Kun neulanvaihtopiste viimein kesäkuussa perustettiin, kahden kuukauden aikana Kajaanin pisteellä vastaanotettiin 5 500 likaista huumeneulaa ja -ruiskua. Lokakuun loppuun mennessä likaisia neuloja oli tuotu yli 8 000. Tämä on reilusti enemmän kuin esimerkiksi  Kokkolan neulanvaihtopisteelle tuotiin puolessa vuodessa .
 – Hyvä, etteivät Ikea-kasseilla tuoneet likaisia neuloja, toteaa Kajaanissa aulaemäntänä pisteellä toimiva  Anne Matilainen.
 31-vuotias  Anna  on käyttänyt suonensisäisiä huumeita seitsemän vuotta ja käy Kajaanin terveysneuvontapisteellä joka viikko. Anna vie pisteelle noin 200 neulaa ja ruiskua kerralla. Samalla hän saa myös muuta sosiaalista ja terveydellistä apua.
 – Olen älyttömän iloinen tästä pisteestä. Siellä on aivan ihania ihmisiä, joille voi puhua muistakin terveysasioista ja oikeastaan ihan kaikesta. Sieltä saa muutakin apua kuin puhtaita neuloja.
 Anna ei esiinnny artikkelissa oikealla nimellään aiheen arkaluontoisuuden vuoksi.
 Likaisten neulojen tilalle saatavat puhtaat neulat estävät vaarallisten tautien leviämisen.  Timo Sihvonen / Yle
 Puhtaat neulat ovat kuitenkin Annalle tärkeitä, sillä hän on useasti joutunut kärsimään muun muassa erilaisista tulehduksista, joita likaiset neulat ovat aiheuttaneet.
 – Minulla on nytkin jalassa tulehdus, kun olen piikittänyt valtimoon likaisella neulalla. Minä olen kyllä kaikille tutuille sanonut, että käykää hakemassa puhtaita neuloja, kun tällainen paikka on Kajaaniin saatu.
 Huumeiden käyttäjille neulojen vaihtoa tarjoavia terveysneuvontapisteitä  on Suomessa 66 kappaletta  (vinkki.info), vaikka kuntia ja kaupunkeja on yli 300. Tämä antaa vihiä siitä, että päihdehuollossa ja tartuntatautien ehkäisemisessä on vielä tekemistä.  Tartuntatautilakiasetuksen  mukaan neulojen vaihto pitäisi olla järjestetty jokaisessa Suomen kunnassa.
 – Varsinkaan haja-asutusalueilla tällaisia palveluja ei ole riittävästi, arvioi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen päihdetyöhön erikoistunut erikoissuunnittelija  Sanna Kailanto .
 Kainuussakin rikottiin lakiasetusta  yhteensä kaksi vuotta . Tarve on kuitenkin ilmeinen, kuten Kajaanin neulanvaihtopisteellä huomattiin.
 Kolme pistettä ei riitä
 25 vuotta huumeita piikittänyt 51-vuotias Severi on käynyt Kajaanin terveysneuvontapisteellä vasta kerran, mutta pitää pistettä erittäin hyvänä asiana kaltaisilleen narkomaaneille. Severi arvostaa helposti saatavilla olevia rokotuksia, testejä ja muuta terveysapua, mutta jo pelkät puhtaat neulat ovat iso juttu.
 – Jos käyttää jossain kämpässä isolla porukalla, siinä mielentilassa ei tiedä, mikä neula on oma,  Severi  toteaa.
 Annan tavoin myös Severi esiintyy jutussa nimettömänä.
 Severi kertoo vihaavansa monia virkamiehiä, mutta terveysneuvontapisteen henkilökunta oli hänen mielestään ystävällistä.
 – Tämä on ehdottoman hyvä juttu. Ihan priima. Toivoisin, että paikalla olisi enemmän valistusta, varsinkin nuoremmille.
 Vaikka Kainuussa on tehty selvä hyppäys parempaan suuntaan, asiantuntijat näkevät, että vieläkään toiminnalla ei tavoiteta kaikkia alueen käyttäjiä. Kajaanin lisäksi Kainuussa puhtaita neuloja saa Kuhmon ja Suomussalmen terveysneuvontapisteistä.
 – Pisteillä käy arviolta vain noin kolmasosa siitä porukasta, joiden pitäisi käydä. Mikäli Kainuuseen saataisiin liikkuva terveysneuvontapiste, uskon, että asiakkaiden määrä moninkertaistuisi, 16 vuotta päihdetyötä Kajaanissa tehnyt Anne Matilainen sanoo.
 Kuhmon ja Suomussalmen pisteillä kävijöitä on Kajaanin verrattuna vain murto-osa. Kemppainen uskoo, että tämä saattaa johtua siitä, että terveysneuvontapisteet toimivat terveyskeskuksen aukioloaikoina. Kajaanissa piste toimii virka-ajan ulkopuolella.
 – Terveyskeskuksen aukioloaikoina tämä käyttäjäkunta ei uskalla sinne tulla. Pelätään esimerkiksi, että jos lääkäri näkee, hän ei enää määrää tiettyjä lääkkeitä tai ihminen menettää saamansa korvaushoidon, Kemppainen sanoo.
 Terveysneuvontapisteistä käyttäjät saavat puhtaiden käyttövälineiden lisäksi muun muassa rokotuksia ja lähetteitä esimerkiksi HIV-testeihin.
 Likaiset huumeneulat säilötään esimerkiksi vanhoihin pesuainepurkkeihin, ettei niistä olisi vaaraa.  Timo Sihvonen / Yle
 Lokakuun loppuun mennessä Kajaanin pisteellä oli käynyt jo yli sata asiakasta, rokotuksia oli annettu 15 ja lähetteitä erilaisiin testeihin oli kirjoitettu myös useita.
 Terveysneuvontapisteellä ei ole tarkoitus helpottaa huumeiden käyttämistä, vaan estää muun muassa vaarallisten tartuntatautien leviäminen. C-hepatiitti tarttuu  pääasiassa likaisista neuloista ja ruiskuista  (Väestöliitto). Esimerkiksi Kajaanissa 80 prosenttia C-hepatiittitartunnoista johtuu likaisista neuloista. Myös B-hepatiitti ja HIV voivat tarttua likaisten neulojen välityksellä.
 – Toivoisin, että riskikäyttäjät saataisiin vaihtamaan neuloja, niin hiljalleen päästäisiin koko taudeista eroon, Kajaanin keskussairaalan tartuntatautien ylilääkäri  Olli-Pekka Koukkari  sanoo.
 Kajaanin terveysneuvontapisteen kustannukset ovat hyvin minimaaliset, sillä toiminta toteutetaan tällä hetkellä olemassa olevissa tiloissa, olemassa olevalla henkilöstöllä. Koukkarin mukaan yhden C-hepatiittia sairastavan asiakkaan lääkekuuri maksaa yhteiskunnalle vähintään 10 000 euroa, ja HIV-tartunnan hoitaminen jopa 15 000 euroa vuodessa. Kyseessä on siis myös pitkäjänteisesti ajateltuna selvä rahallinen säästö.
 Tulevaisuus Kajaanissa vielä täysin ilmassa
 Kukaan ei vielä tiedä, miten neulanvaihtopisteelle tulevaisuudessa käy. Tällä hetkellä Kajaanin terveysneuvontapiste toimii pääterveysasemalla, jonka on tarkoitus siirtyä toimimaan uuden keskussairaalan yhteyteen. Terveysneuvontapisteen siirtämisestä sen sijaan ei ole vielä päätöksiä. Näkemyksiä sen tulevasta olinpaikasta on useita.
 – Ajatuksissa on sellainen kokonaisuus, johon tulisi korvaushoito, terveysneuvonta ja neulojen vaihto. Toivoisin, että nämä kaikki muodostaisivat oman kokonaisuuden, Koukkari sanoo.
 – Tämä toiminta ei siirry meidän kanssa, vaan todennäköisesti se jäisi omaksi pisteekseen jonnekin lähemmäs keskustaa, Kemppainen sanoo.
 Paikalliset asiantuntijat vakuuttavat, että nyt kun asia on kerran saatu käyntiin, neulojen vaihtoa ja päihteiden käyttäjien terveysneuvontaa järjestetään Kainuussa jatkossakin. THL:n erikoissuunnittelija Sanna Kailannon mukaan kyse on myös inhimillisestä kohtelusta.
 – Kaikista ihmisryhmistä tulee pitää yhtä lailla huolta. Onneksi näitäkin asioita on tuotu enemmän esille, ja näytetty, että tämä on taloudellisesti ja ihmisyyttäkin ajatellen kannattavaa.
 Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka!

"Siinä mielentilassa ei tiedä, mikä neula on oma" – Kainuussa kaivattiin neulanvaihtopistettä vuosia, nyt on tuotu yli 8 000 likaista neulaa


Summary: Tekijät saivat joka tapauksessa pitkät vankeustuomiot.

Barcelonassa herättää huomiota paikallisen tuomioistuimen antama tuomio, jossa viisi miestä välttyivät raiskaustuomiolta harrastettuaan vuoron perään seksiä päihtyneen 14-vuotiaan kanssa. Asiasta kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Tapaus sattui lokakuussa 2016 Manresan pikkukaupungissa Katalonian koillisosassa. Joukko ihmisiä oli ollut käyttämässä alkoholia ja huumeita tyhjillään olleessa tehtaassa.
 Syyttäjien mukaan viisi miestä oli harrastanut seksiä 14-vuotiaan tytön kanssa. Tyttö oli ollut niin päihtynyt huumeista ja alkoholista, ettei hän oikeuden lausunnon mukaan tiennyt, mitä hänelle tehtiin. Hän ei myöskään voinut antaa suostumustaan tai vastustaa sukupuoliyhteyttä.
 Tyttö ei muista tapahtuneesta juuri mitään. Hän arvelee muistavansa, että yhdellä miehistä oli ollut mukanaan ase.
 Miehet kiistivät syyllistyneensä rikokseen, mutta DNA-jäljet sitoivat heidät tapaukseen.
 Oikeus totesi, että miehet eivät olleet teon tehdessään käyttäneet pakottamista tai väkivaltaa. Päätös tehtiin huolimatta siitä, että maan korkein oikeus oli kumonnut viime vuonna vastaavanlaisen päätöksen.
 Miehet tuomittiin 10 - 12 vuodeksi vankeuteen seksuaalisesta ahdistelusta, jonka oikeus totesi olleen törkeä ja hyvin nöyryyttävä.
 Jos tuomio olisi tullut raiskauksesta, vankeusaikaa olisi kertynyt 15 - 20 vuotta.
 Uhri saa lisäksi 12 000 euron rahallisen korvauksen.
 Espanjan seksuaalirikoslaki aiotaan uusia lähiaikoina.

Joukkoraiskauksen tehneiden tuomio laski Barcelonassa – 14-vuotias uhri oli niin päihtynyt, ettei tiennyt mitä tapahtui


Summary: Eläkeyhtiöt Varma ja Ilmarinen ovat Suomen suurimpia yksityisiä sijoittajia. Ne kertovat alkuvuoden tuloksistaan perjantaiaamuna. Juttu täydentyy.

Eläkejätti Varman toimitusjohtaja  Risto Murron  mielestä Suomella olisi varaa elvyttää lyhyellä tähtäimellä. Mutta kun julkisia investointeja ei aloitettu jo vuosia sitten, käytännössä mahdollisuudet ovat nollissa.
 – Ihannetapauksessa Somessa olisi kymmenen vuotta sitten lähdetty rakentamaan tie- ja ratahankkeita, joita voitaisiin nyt miinusmerkkisillä koroilla rahoittaa, Murto sanoi perjantaiaamuna Varman tulosjulkistuksessa Helsingissä.
 Elvytys tarkoittaa käytännössä julkisten investointien lisäyksiä tai veronkevennyksiä.
 – Nyt meillä ei ole kykyä investointeihin. Esimerkiksi rautateiden suunnittelukaavoitus olisi pitänyt alkaa jo kauan sitten.
 Edessä ikäluokkakysymys
 Murron mielestä ikääntyminen on Suomen talouden suurimpia riskejä.
 – Nyt syntyvien ikäluokkien ero minun ikäluokkaani nähden on suurempi suhteellisesti kuin minun ikäluokkani ero sotien jälkeen syntyneisiin suuriin ikäluokkiin, Murto vertaa.
 Kun järkeviä investointimahdollisuuksiakaan ei Suomessa juuri ole, elvytysvara on pienempi kuin talousluvut antaisivat periksi.
 Niinpä Suomi on riippuvainen eurooppalaisesta elvytyksestä.
 – Jos oikeast tulee taantuma, niin kannattaa varautua siihen, että eurooppalainen yhteinen finanssipolitiikka toteutuu, Murto sanoo.
 Suomalaisten eläkerahojen tuotot ovat kasvaneet viime vuodesta. Eläkeyhtiö Varman sijoitustuotot kasvoivat 8,8 prosenttia tammi–syyskuussa, toimitusjohtaja Risto Murto kertoi perjantaina. Yle
 Suomella on mennyt viime aikoina yllättävänkin hyvin.
 – Suomi on positiviinen mysteeri. Meidän lukumme ovat paremmat kuin ympäristö antaisi ymmärtää, hän sanoo.
 – Olemme [talouden kehityksessä] lähempänä Yhdysvaltoja kuin Saksaa.
 Selitystä Suomen porskuttamiselle on vaikea löytää. Yksi syy on Murron mielestä se, että Saksassa juuri autoteollisuus on kärsinyt. Suomi ei ole yhtä sidonnainen autoteollisuuden suhdanteista kuin muu Eurooppa.
 EU-yhteistyö taloudessa syvenee
 Talouskasvun arvioidaan kuitenkin  hidastuvan lähivuosina  ja esimerkiksi Euroopan keskuspankki (EKP) on huolissaan EU-talouden sakkaamisesta.
 EKP alensi juuri syyskuussa ohjauskorkoaan syvemmälle miinusmerkkiseksi ja päätti käynnistää uuden arvopapereiden osto-ohjelman.
 Näin vastattiin markkinoiden eli esimerkiksi juuri Varman ja Ilmarisen kaltaisten suusijoittajien odotuksiin. Sijoittajien pettyminen olisi voinut johtaa pörssikurssien laskuun.
 Rahapolitiikan vaikutukset jäänevät kuitenkin heikoiksi talouden elpymisen ja talouskasvun turvaamisen kannalta. Rinnalle tarvittaisiin euroalueen jäsenvaltioiden aktiivista finanssipolitiikkaa. Tuotantoa ja työllisyyttä olisi tuettava jäsenmaissa esimerkiksi niiden budjeteista.
 Elvytysmyönteisyys kasvaa
 Elvytystä ovat esittäneet sekä EKP:n väistynyt pääjohtaja  Mario Draghi  että tänään perjantaina aloittava pääjohtaja  Christine Lagarde .
 – On helppo ymmärtää eläköityvää Draghia, jonka mielestä rahapolitiikalla ei voi enää paljoa vaikuttaa, Murto sanoo.
 Asenteet ovatkin muuttumassa elvytykselle myönteisemmiksi myös jäsenmaissa. Myös Saksassa ja Hollannissa, joissa elvytykseen olisi eniten varaa, ilmapiiri on aiempaa suopeampi.
 Eläkerahat tuottavat hyvin
 Suomalaisten eläkerahojen tuotot ovat kasvaneet viime vuodesta. Eläkeyhtiö Varman sijoitustuotot kasvoivat 8,8 prosenttia tammi–syyskuussa
 Sijoitukset tuottivat 3,9 miljardia euroa ja sijoitusten markkina-arvo nousi 47,4 miljardiin euroon.
 –Finanssikriisin jälkeen olemme tuplanneet sijoitustuotot, Risto Murto sanoo. Yhteensä kumulatiivinen sijoitustuotto on ollut 24 miljardia kymmenen viime vuoden aikana.

Varman toimitusjohtaja Risto Murto: Suomi menetti mahdollisuutensa elvytykseen kymmenen vuotta sitten


Summary: Porissa lastenpäivystys on toiminut pian kaksi vuotta.

Turun yliopistollisen keskussairaalan uusi lasten ja nuorten päivystys on aloittanut toimintansa. Jatkossa kaikki alle 16-vuotiaiden päivystyspalvelut löytyvät U-sairaalasta lastenklinikalta.
 Aiemmin siellä on ollut vain lasten erikoissairaanhoidon päivystys ja muut lapsipotilaat ovat asioineet yhteispäivystyksessä aikuispotilaiden joukossa T-sairaalassa.
 – Perusajatus on se, että kun lapsi sairastuu, vanhemman ei tarvitse miettiä, minkä tasoista hoitoa lapsi tarvitsee. Hän voi ottaa yhteyttä, ja me teemme arvion, sanoo vt. osastonylilääkäri  Anna-Maija Kujari .
 Vuositasolla Tyksin lastenpäivystyksessä hoidetaan arviolta 12 000–15 000 alle 16-vuotiasta lasta.
 Kokemukset hyviä
 Tyksissä uskotaan, että uusi päivystys parantaa hoidon laatua. Tästä on kokemusta Porissa, jossa lastenpäivystys on toiminut pian parin vuoden ajan. Ensimmäisen vuoden aikana päivystyksessä hoidettiin 11 000 pikkupotilasta.
 – Ylivoimaisesti merkittävin hyvä kokemus on se, että lasten saama hoito on parantunut. Se johtuu siitä, että lapsia hoitavat ihmiset, jotka ovat tottuneet tekemään töitä heidän kanssaan, sanoo ylilääkäri  Samuli Ylitalo  Satasairaalan lastenpäivystyksestä.
 Ylitalon mukaan myös vanhemmilta saatu palaute on ollut hyvää. Päivystyksessä on vähemmän asiakkaita ja odotustiloissa on rauhallisempi tunnelma kuin isossa yhteispäivystyksessä. Myös odotusajat ovat lyhentyneet.
 Tyksin lasten ja nuorten päivystys avattiin vauhdikkaasti sairaalaklovnien avustuksella. Paula Collin / Yle
 Kokonaisvaltaista hoitoa
 Porin ja Turun lisäksi erillisiä lastenpäivystyksiä on viime vuosina noussut muuallekin. Taustalla on viime vuonna voimaan tullut päivystysasetus, jossa määritellään päivystyksen järjestämisestä lapsille. Esimerkiksi odotustilojen tulee olla lapsille sopivia ja sekä hoidon että hoidon tarpeen arvion lapsiin perehtynyttä.
 Näitä asioita on mietitty myös Tyksissä. Vt. osastonylilääkäri Anna-Maija Kujari kertoo, että lastenpäivystyksessä on panostettu henkilökunnan kokemukseen ja siihen, että lapsiperheet saavat kaiken avun kerralla.
 – Kaikki täällä työskentelevät ovat lapsiin perehtyneitä ja osaavat ottaa perheen tilanteen kokonaisvaltaisesti huomioon. Kun ensiarvio on tarpeeksi ammattitaitoinen, ei tarvita niin paljon jatkokäyntejä ja selvittelyjä, Kujari sanoo.
 Hän nostaa esille Suomen ensimmäisen lastenpäivystyksen  Kokkolassa , jossa päivystys on tuonut mukanaan myös kustannussäästöjä. Kujari kertoo, että vaikka päivystyksen käyntimäärät ovat ensin kasvaneet, lasten terveydenhuollon kokonaismenot ovat vähentyneet. Se johtuu siitä, että asiat on saatu kerralla kuntoon.
 Porissa vaivaa lääkäripula
 Sekä Turun että Porin lastenpäivystyksissä on käytössä puhelinpalvelu, johon vanhempien toivotaan soittavan ennen kuin saapuu päivystykseen. Puhelimeen vastaavat sairaanhoitajat, jotka tekevät ensiarvion tilanteesta. Aina päivystystä ei lopulta tarvita lainkaan.
 – Iso osa voidaan hoitaa kotona tai seuraavana päivänä omassa lääkärissä tai neuvolassa, Samuli Ylitalo Satasairaalasta sanoo.
 Turussa potilaille on varattu kiireaikoja seuraavalle aamulle. Niitä voidaan varata päivystyspuhelimen kautta. Näillä keinoilla saadaan varattua päivystyksen resurssit niille, jotka oikeasti tarvitsevat apua välittömästi.
 Tyksin lasten ja nuorten päivystyksen vt. osastonylilääkäri Anna-Maija Kujari uskoo, että lapsipotilaiden saama hoito tulee paranemaan.  Paula Collin / Yle
 Vaikka Satasairaalan kokemukset lastenpäivystyksestä ovat hyviä, vaivaa päivystystä oma ongelmansa: lääkäripula. Ylilääkäri Samuli Ylitalo kertoo, että lääkärivajetta on ollut koko sen ajan kuin päivystys on ollut toiminnassa.
 – Se on valtakunnallinen ongelma, eikä koske pelkästään meitä. Potilaat ovat hoituneet, mutta vajaita vuoroja on, Ylitalo sanoo.
 Lue lisää:
 Tyks siirtää lasten ja nuorten sairaalapäivystyksen uuteen paikkaan – tarkoitus nopeuttaa lasten hoitoon pääsyä
 Porin uudessa lasten päivystyksessä hoidettu 11 000 pikkupotilasta: "Moni ymmärtänyt päivystyksen idean väärin"
 Kolmen lapsen äiti: Pahin painajaiseni on, että Kokkola lopettaisi lasten päivystyksen

Tyksin lastenpäivystys aloitti toimintansa U-sairaalassa – kokemukset vastaavista hyviä: "Parantaa hoitoa"