Summary: Yhdysvallat kertoi aiemmin, että sen Syyriasta lähteviä joukkoja jää Irakiin maan hallituksen tueksi.

Syyriasta vetäytyvillä Yhdysvaltain joukoilla ei ole lupaa jäädä Irakiin, sanoo Irakin armeija.
 Armeijan lausunto on ristiriidassa Yhdysvaltain ilmoituksen kanssa. Yhdysvaltain puolustusministeri  Mark Esper  sanoi aiemmin, että Syyriasta vetäytyvistä noin tuhannesta sotilaasta 700 jää Länsi-Irakiin Irakin hallituksen tueksi. Joukot voivat mahdollisesti myös tehdä täsmäiskuja terroristijärjestö Isisiä vastaan Syyriassa,  Esper kertoi.
 Esperin mukaan asiasta on sovittu Irakin hallituksen kanssa. Nyt Irakin armeija kuitenkin sanoo, että vetäytyvillä yhdysvaltalaisilla olisi vain kauttakulkulupa.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelema yhdysvaltalainen puolustuslähde kommentoi asiaa sanomalla, että tilanne voi muuttua ja sitä myötä suunnitelmat. Myös Esper sanoi jo kertoessaan joukkojen jäämisestä Irakiin, että asiat voivat muuttua siihen mennessä, kun joukot ovat vetäytyneet.
 Irakissa on jo ennestään noin 5 000 Yhdysvaltain sotilasta. He kouluttavat Irakin joukkoja ja auttavat varmistamaan, ettei Isis nosta uudestaan päätään Irakissa.
 Aiheesta aiemmin:
 Yhdysvallat veti joukkojaan pois Pohjois-Syyriasta – kurdit heittivät perunoilla
 USA:n joukkoja ei vedetäkään Syyriasta kotimaahan, vaan Irakiin

Irakin armeija: Syyriasta vetäytyvillä USA:n joukoilla ei ole lupaa jäädä Irakiin


Summary: Budjetin laatiminen on ollut pääministeri Giuseppe Conten halllituksen kiireellisin tehtävä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan komission mukaan Italian antama budjettiluonnos saattaa rikkoa EU:n budjettisääntöjä. Tiistai oli Italialle annettu takaraja esittää luonnos EU:lle ensi vuoden budjetistaan.
 Asiasta  uutisoi italialainen lehdistö .
 Komissio on esittänyt huolensa Italian valtiovarainministerille  Roberto Gualtierille  lähetetyssä kirjeessä.
 – Italian suunnitelma ei vastaa velan vähentämiselle vuonna 2020 asetettuja vaatimuksia, kirjeessä sanotaan.
 Kirjeen ovat allekirjoittaneet talouskomissaarit  Valdis Dombrovskis  ja  Pierre Moscovici .
 Budjetin laatiminen on ollut loppukesällä muodostetun, pääministeri  Giuseppe Conten  halllituksen kiireellisin tehtävä. Kirjettä voi pitää varoituksena, että kurinpitotoimista ellei Italia muuta budjettia tai toimita komissiota tyydyttävää selitystä.

Italian budjettiesitys saattaa rikkoa EU:n sääntöjä – komissio haluaa selityksen


Summary: Korkeakouluja piiskaavat tutkintojen määrän lisäämiseen tavoite nostaa nuorten koulutuksen tasoa ja uusi rahoitusmalli.

Opetusministeriö on vaatinut korkeakouluja tuottamaan lähivuosina keskimäärin vajaat 67 000 tutkintoa vuodessa.
 Korkeakoulujen tänään julkistetuista esityksistä kertyisi yhteensä yli 71 000 tutkintoa vuodessa eli liki 4 500 opetusministeriön alustavaa ehdotusta enemmän.
 Yliopistot ovat lisäämässä opiskelupaikkoja etenkin tietojenkäsittelyyn, tietoliikenteeseen ja teknillisille aloille.
 Luonnontieteissä, maa- ja metsätaloustieteissä, liiketaloudessa ja hallinto- ja oikeustieteissä kaavaillaan myös tutkintotavoitteiden tuntuva nostoa.
 Ammattikorkeakouluissakin tutkintotavoitteet ovat kasvamassa tietojenkäsittelyssä, tietoliikenteessä, luonnontieteissä ja tekniikan aloilla.
 Korkeakoulut sopivat vuosien 2021–2024 tutkintotavoitteiden määristä sopimusneuvotteluissa ensi keväänä opetusministeriön kanssa. Korkeakoulujen rahoitus on sidoksissa niiden tuottamien tutkintojen määriin.
 Korkeakoulut päättävät aloituspaikoista itsenäisesti, mutta ottavat huomion opetusministeriön linjaukset.
 Hallituksen tavoitteena on, että vuonna 2030 puolella 25–35-vuotiaista olisi korkeakoulututkinto. Uusista syntyvistä työpaikoista 75 prosenttia on sellaisia, että niissä tarvitaan korkeakoulututkintoa.
 Täältä voit katsoa , minkä alojen tutkintoihin eri yliopistot ja ammattikorkeakoulut esittävät lisäyksiä.
 Juttua täydennetään myöhemmin.

Korkeakoulut etunojassa tutkintotalkoisiin – tietotekniikkaan, tietojenkäsittelyyn ja tekniikan aloille esitetään tuhansia uusia opiskelupaikkoja


Summary: Prinssi on puolisonsa Meghanin kanssa herättänyt ihmetystä viime aikojen julkisilla ulostuloillaan.

Prinssi  Harryn  yhdessä puolisonsa herttuatar  Meghanin  kanssa antama avomielinen tv-haastattelu on saanut brittimedian spekuloimaan pariskunnan henkisellä tilalla. Pariskunta kertoi televisiossa kamppailevansa julkisuuden valokeilassa.
 Haastattelu on viimeisin käänne Sussexin herttuaparin viime aikoina ihmetystä herättäneessä toiminnassa.
 Harry ja Meghan ovat jo jonkin aikaa arvostelleet heihin kohdistuvaa mediahuomiota ja Meghanin kohtaamaa arvostelua. He ovat myös haastaneet Mail on Sunday -lehden oikeuteen julkisuuteen vuotaneen yksityiskirjeen vuoksi.
 Tuoreessa tv-haastattelussa pariskunta kertoi kärsivänsä suuresti heihin kohdistuvasta huomiosta.
 Britanniassa pariskunnan toimintaa on pidetty kuninkaallisille erikoisena käytöksenä.
 Windsorin linnan lähelle kokoontui toukokuun 6. päivä valtava määrä tiedotusvälineitä raportoimaan Sussexin herttuaparin pojan syntymästä.  Will Oliver / EPA
 Prinssiveljekset "eri poluilla"
 Jo jonkin aikaa lehdistössä on spekuloitu prinssi Harryn ja tämän isoveljen prinssi  Williamin  huonontuneilla väleillä.
 Sunnuntaina ITV-televisiokanavalla esitetyssä  Harry and Meghan: An African Journey  -dokumentissa Harry vaikutti vahvistavan väitteen veljesten ongelmista sanoessaan heidän olevan elämssään eri poluilla. Samalla Harry kuitenkin painotti rakastavansa veljeään.
 – Olemme veljeksiä ja tulemme aina olemaan veljeksiä. Meillä on hyviä päiviä ja huonoja päiviä, prinssi kommentoi.
 Harry kertoi haastattelussa myös olevansa edelleen vereslihalla äitinsä prinsessa  Dianan  kuoleman ja tämän mediakäsittelyn vuoksi.
 Tänään tiistaina brittimedia laatulehdistä tabloideihin on julkaissut nimettömiin hovilähteisiin perustuvia uutisia, joissa prinssi Williamin, kuningattaren ja muiden kuninkaallisen perheen jäsenten kerrotaan olevan huolissaan Harrysta.
 Julkisuudessa on jo jonkin aikaa spekuloitu Williamin ja Harryn huonontuneilla väleillä. Harry vahvisti tv:ssä, että veljekset ovat "eri poluilla". Kuva on otettu Buckinghamin palatsin parvekkeella 10. heinäkuuta 2018. Vasemmalta Meghan, Harry, William ja Catherine. STR / EPA
 Hovilähde: "Syytä olla huolissaan"
 Prinssi William toivoo, että Sussexin herttua ja herttuatar ovat kunnossa, sanoo  Britannian yleisradioyhtiön BBC:n  nimetön lähde hovissa.
 Daily Mail  -iltapäivälehden mukaan koko kuninkaallinen perhe on huolestunut Williamin ja Harryn huonontuneista väleistä.
 Iltapäivälehti The Sunissa  "prinssejä lähellä oleva" merkittävässä asemassa oleva hovilähde sanoo Williamin olevan huolestunut pikkuveljensä hauraasta henkisestä tilasta.
 – Sanoisin, että hän ei voi hyvin julistaessaan sodan kaikkia vastaan ja itkiessään julkisuudessa. Tämä ei ole tasapainoisen ihmisen toimintaa, lähde sanoo.
 The Times -sanomalehdessä  niin ikään nimetön lähde hovista kertoo kuningattaren ja useiden muiden perheenjäsenten olevan hyvin huolissaan Harrysta ja Meghanista.
 – Mitä ikinä onkaan meneillään, se vaatii heistä veronsa. Siitä on tietysti syytä olla huolissaan, Timesin lähde sanoo.
 Hovi ei ole virallisesti kommentoinut lehdissä esitettyjä väitteitä.
 Myös muun muassa  Daily Telegraph  ja  Daily Mirror  ovat julkaisseet julkaisseet samanlaisia tietoja.

Lehdet: Hovi huolissaan prinssi Harryn "hauraasta henkisestä tilasta" – "Tämä ei ole tasapainoisen ihmisen toimintaa"


Summary: Yhdeltä hotelliaamiaiselta jäi syyslomaviikolla lautasille 43 kiloa ruokajätettä.

Keittiöpäällikkö  Aki Koivuniemi  herättää keskustelua siitä, miten paljon suomalaiset haaskaavat ruokaa. Ruokahävikki on suuri syy ilmastonmuutokseen ja hävikki korostuu etenkin hotelliaamiaisella.
 Koivuniemi toimii keittiöpäällikkönä Scandic Ikaalisten Kylpylässä. Hän julkaisi Facebookissa päivityksen aiheesta viikonloppuna. Päivitystä on jaettu ja kommentoitu vilkkaasti.
 Koivuniemi jakoi kaksi kuvaa siitä, miten paljon suomalaiset ottavat ruokaa aamiaisella.
 Aki Koivuniemi
 Aki Koivuniemen mukaan kuvia ei ole muokattu, eikä ruokaa siirretty lautaselta toiselle.  Aki Koivuniemi
 43 kiloa biojätettä
 Ruuan ottaminen buffet-aamiaisella ei olisi ongelma, ellei siitä jäisi paljon syömättä.
 Viime viikon syyslomalla Pirkanmaalla Koivuniemen tiimi tarjoili 14 000 annosta ruokaa. Keittiöpäällikkö näki siis laajalla otannalla suomalaisten ruokatottumuksia. Aika paljon ruokaa jäi lautaselle.
 Yhtenä päivänä keittiöstä jäi aamiaisen buffet-pöydistä ja valmistuksesta hävikkiä noin 3,5 kiloa ja lautashävikkiä syntyi samana päivänä noin 43 kiloa. Tämä on ihan liikaa.
 – Yllätyit toki varmasti itsekin, ettet jaksanutkaan syödä puolta kiloa pekonia, 20 kpl nakkeja, 10 kpl lihapullaa, 4 viipaletta leipää, kahta kulhoa jogurttia, kolmea kanamunaa, lautasellista munakokkelia, puolikasta vesimelonia, neljää pikkupullaa, kahta lasia mehua ja viittä kuppia kahvia? Mutta mihin se ilmastoahdistus jää, kun ei sitten jaksakaan syödä kaikkea? Koivuniemi kysyy Facebookissa.
 Keittiöt pienentävät hävikkiä
 Koivuniemi kertoo Ylelle, että asia on mietittänyt häntä jo monta vuotta. Ammattikeittiöt näkevät nykyään paljon vaivaa ruokahävikin pienentämiseksi.
 – Me suunnittelemme ruokalistat, ostot, raaka-ainekierrot, valmistusmäärät, valmistustavat ja muut sen mukaan, että turhaan emme osta, valmista tai haaskaa raaka-ainetta, Koivuniemi kertoo.
 Buffetissa on alakoulusta tuttu kyltti: Ota minkä jaksat, lisää saa hakea. Silti ruokahävikkiä syntyy.
 Koivuniemi muistuttaa, että tutkimusten mukaan kaikesta kulutuksen aiheuttamasta ympäristökuormasta noin kolmannes syntyy ruuasta. Turhaan tuotettu ruoka kuormittaa ympäristöä ja syntyy päästöjä.
 – Jotta ruoka pääsee ravintolaan lautaselle saakka, on monen ammattilaisen työpanosta tarvittu. Aina viljelijästä siihen viimeiseen kokkiin siinä ravintolassa. Ja kaikkien näiden työ on tehty turhaan, kun ruoka heitetään hukkaan. Jos globaali ruokahävikki olisi valtio, sen hiilijalanjälki olisi kolmanneksi suurin Kiinan ja Yhdysvaltojen jälkeen.
 Satoja miljoonia kiloja menee hukkaan
 Suomalaisessa kodissa keskimäärin joka kymmenes leipäpala, hedelmä tai vihannes päätyy roskiin, kertoo Kuluttaja-lehden organisoiman  Hävikkiviikon  verkkosivu.
 Kaikkiaan Suomen kotitalouksista kertyy 120–160 miljoonaa kiloa hävikkiruokaa. Se kuormittaa luontoa ensin tuotantoketjussa, sitten jätteenä.
 Koteihin ostetusta ruoasta kuusi prosenttia päätyy jätteeksi. Kukkaroihin se tietää reilusti yli sadan euron lovea vuodessa.
 Ruokaketju aiheuttaa yli neljänneksen ilmastoa lämmittävistä kasvihuonekaasupäästöistä, ja samaan aikaan kolmannes alkutuotannosta päätyy ruokaketjun varrella hävikiksi tai muuten jätteeksi, IPCC:n raportissa todetaan.
 Bisnesmatkustajat harvoin jättävät hävikkiä
 Ilmastoasiat ovat monelle tärkeitä, niin myös Aki Koivuniemelle. Hän kertoo joidenkin tulleen bussilla lomailemaan ilmastoasioiden vuoksi.
 – Mutta sitten tulee se hetki kun alkaa se aamupala, hotelliaamiainen! Joitakin toki varmasti asia ahdistaa. Ja ei kaikki toimi näin. Mutta vielä toistaiseksi ainakin suurin osa toimii. Valitettavasti, Koivuniemi sanoo.
 Hänen mukaansa eniten lautaselle jää lasten ja nuorten lautasilta, 5–20-vuotiailta. Nuoret kokevat yleensä eniten ilmastoahdistusta.
 – Eli nyt ensi kerralla, kun lintsaatte koulusta ja osallistuttu ilmastolakkoon, niin miettikääpä mikä ilmastokuorma oli vaikkapa niillä pekoneilla, jotka jätit lomalla lautaselle aamiaisella. Jotka tuotettiin ja valmistettiin siis täysin turhaan, Koivuniemi kirjoitti Facebookissa.
 Koivuniemi kertoo saaneensa päivityksestä pääosin myönteistä palautetta, mutta osaa on ärsyttänyt nuorten syyllistäminen.
 Ruuan jättäminen johtuu ehkä siitä, että vanhemmat ottavat lapsilleen liikaa ruokaa tai nuorilla ei ole paljon kokemusta hotelliöistä.
 – Bisnesmatkustajat harvoin jättävät mitään lautaselle.
 Keittiöpäällikkö aikoo pohtia, miten keittiön olisi mahdollista vielä entisestään vähentää ruokahävikkiä.
 Voit keskustella ruokahävikistä 22.10. kello 18.00 asti.
 Lue lisää:
 Suomalaiset innostuivat ilmastoystävällisen arjen kokeilusta – kuopiolaisperhe aikoo pienentää hiilijalanjälkeä vähentämällä ruokahävikkiä
 Näin voit parantaa ilmastoraportin synkkiä lukuja – Ruoan heittäminen roskikseen ei ole pikkujuttu

Keittiöpäällikkö hätkähdyttää kuvilla, miten hotelliaamiainen saa osan suomalaisista sekoamaan: "Mihin se ilmastoahdistus jää?"


Summary: Tehostamistoimien arvellaan voivan johtaa enintään 25 työsuhteen päättymiseen lähinnä Raumalla.  Määräaikaiset lomautukset ovat mahdollisia Outokummussa ja Paimiossa

Lihayhtiö HKScan suunnittelee konsernilaajuisen toimintamallinsa uudistamista ja käynnistää siihen liittyvät yt-neuvottelut.
 Suunniteltujen toimintamallisuudistuksen ja tehostamistoimien arvioidaan alustavasti voivan johtaa Suomessa enintään 25 työsuhteen päättymiseen.
 Henkilöstövähennysten ja muutosten arvioidaan kohdistuvan merkittävimmin Rauman siipikarjayksikön toimihenkilöihin, ylempiin toimihenkilöihin ja johtajiin.
 – Toimintamallin uudistamisen tavoitteena on vahvistaa yhtiön markkina-aluekohtaista tulosvastuuta ja -johtamista. Haemme myös nykyistä selkeämpiä toimintatapoja sekä vahvasti asiakas- ja kuluttajalähtöistä tapaa toimia, sanoo yhtiön tiedotteessa toimitusjohtaja  Tero Hemmilä .
 HKScan tarkastelee myös mahdollisuutta sopeuttaa Outokummun ja Paimion nautayksiköiden henkilöstömääriä määräaikaisilla lomautuksilla ensi vuoden aikana.
 HKScanin Suomen ulkopuolisilla markkina-alueilla ei arvioida tulevan henkilöstövähennyksiä.
 Yhtiön tavoitteena on tehdä päätökset ja toteuttaa mahdolliset toimenpiteet heti yt-neuvottelujen päättymisen jälkeen, kuitenkin viimeistään tämän vuoden loppuun mennessä.

HKScan tehostaa toimintojaan – henkilöstövähennykset kohdistuvat Rauman siipikarjayksikköön


Summary: Perinteisesti vahvan kolmannen vuosineljänneksen liikevoitto laski viime vuoden lukemista.

Finnairin alkuvuosi on mennyt liikevaihdon ja matkustajamäärien kasvun perusteella hyvin, mutta polttoainekulujen nousu ja valuuttakurssimuutokset vetivät päinvastaiseen suuntaan.
 Koko alkuvuoden lukujen perusteella liikevaihto on tänä vuonna kasvanut viime vuoden vastaavasta 7,8 prosenttia reiluun 2 236 miljoonaan euroon. Heinä–elokuussa kasvua kertyi hiukan alle kahdeksan prosenttia. Euroina laskien liikevaihtoa oli hieman yli 870 miljoonaa euroa.
 Heinä–elokuun liikevoitto laski viime vuoden vastaavasta jaksosta juuri ja juuri yli sataan miljoonaan euroon. Vuoden 2018 saman jakson lukema oli 118,2 miljoonaa euroa. Perinteisesti vuoden kolmas neljännes on ollut Finnairille hyvä.
 Samalla polttoainekulut kasvoivat alkuvuonna selvästi yli 18 prosenttia, 80,3 miljoonaa euroa. Pelkän hinnannousun vaikutus oli 32 miljoonaa euroa.
 Matkustajamäärä taas on noussut tammikuun alusta syyskuun loppuun mennessä hieman yli kymmenen prosenttia 11,1 miljoonaan matkustajaan. Heinä–syyskuussa matkustajamäärä kasvoi 11,9 prosenttia 4,1 miljoonaan matkustajaan.

Polttoainekulut ja valuuttamuutokset painoivat Finnairia


Summary: Tämä johtuu stratosfäärin poikkeuksellisen korkeista lämpötiloista. Ilmiön ei tiedetä olevan yhteydessä ilmastonmuutokseen.

Antarktiksen yläpuolelle syksyisin muodostuva otsonikehän aukko on tällä hetkellä pienimmillään ihmiskunnan mittaushistoriassa,  kertovat Yhdysvaltain sää- ja valtamerentutkimusorganisaatio Noaa ja ilmailu- ja avaruushallintovirasto Nasa .
 Aukko on tällä hetkellä vain noin 10 miljoonaa neliökilometriä suuri, kun se tavallisten sääilmiöiden aikaan on tähän aikaan noin tuplasti suurempi.
 Kyseessä ei oikeastaan ole varsinaisesti aukko, vaan alueella on vain jaksottaisesti selvästi ohuempi otsonikerros kuin muualla planeetalla. Termillä otsoniaukko vain erotetaan ilmiö yleisestä maan ilmakehän otsonipitoisuuden laskemisesta.
 Miksi otsonikehän kunto on tärkeää?
 Otsonikehä toimii ikään kuin maapallon aurinkovarjona ja -rasvana. Se suojaa planeettaa vahingolliselta ultraviolettisäteilyltä, joka voi aiheuttaa ihosyöpää, harmaakaihia, heikentää immuunijärjestelmää ja vahingoittaa kasveja. Mitä pienempi otsonikehän aukko on, sitä vähemmän säteilyä maapallolle yltää.
 Otsoni, jota syntyy maapallon pinnan läheisyydessä olevista saasteista, aiheuttaa sen sijaan muun muassa astmaa, keuhkonputkentulehdusta ja hengitysvaikeuksia.
 Otsonikato keskittyy juuri napa-alueille. Sitä ovat tänä vuonna hillinneet poikkeuksellisen lämpimät säät stratosfäärissä Antarktiksen yläpuolella. Viimeksi vastaavanlainen tilanne on ollut syyskuissa 1988 ja 2002. Noaan mukaan stratosfäärin lämpenemisen ja ilmastonmuutoksen välille ei ole löydetty tieteellistä yhteyttä.
 Hurrata ei kuitenkaan voida.
 – On tärkeää ymmärtää, että otsonikehän aukon pieni koko johtuu vain tavallista korkeammista stratosfäärisistä lämpötiloista, eikä kyseessä ole merkki siitä, että otsonikehä olisi jotenkin pysyvästi korjaamassa itseään, Nasan tutkija  Paul Newman  sanoo Noaan tiedotteessa.
 Tutkijat uskovat otsonikehän aukon pienenevän 1980-vuoden tasolle vuoteen 2070 mennessä, kiitos otsonikatoa aiheuttavien kemikaalien käytön rajoittaminen vuoden 1987 Montrealin pöytäkirjassa. Tällä estettiin mahdollisesti myös koko otsonikehän tuhoutuminen.
 Tavallisina vuosina ainakin jokin osa stratosfääristä on kokonaan vailla otsonia. Tänä vuonna mittaukset ovat näyttäneet, että tällaista osaa ei ole ollut.
 Yksi otsonikehän tilaa mittaavista satelliiteista on kiinnostavasti nimeltään  Nasa-Noaa  Suomi  National Polar-orbiting Partnership satellite .
 Lue lisää :
 "Olimme kuvitelleet, että asia olisi lopullisesti ratkaistu" – suomalaisasiantuntijakin yllättyi otsonituholaisen mystisestä paluusta
 Esseisti Jacques Lemonte: Maailma voi paremmin kuin uskoisittekaan

UV-säteilyltä suojaavan otsonikehän aukko on tänä vuonna pienempi kuin koskaan mittaushistorian aikana


Summary: "Tämä maa ei tule muuttumaan ilman kovaa rettelöintiä", Wahlroos sanoo kirjassaan.

Suomalaisartisti DJ Ibusal eli  Tuomas Pietikäinen  riimitteli viime vuoden  Pilalla-radiohitissään  viitisenkymmentä pilalla olevaa asiaa, mukana nämä:
 "Politiikka – pilalla, kansantalous – pilalla, hyvinvointi on pilalla, pelkkää p**kaa tilalla."
 Vastaava vire on pitkän linjan talousmies  Björn Wahlroosin  tänään julkaistussa kirjassa  Kuinkas tässä näin kävi – Miksi maallamme ei ollut malttia vaurastua  (Otava 2019).
 Wahlroos suomii valtiojohtoisuutta, talouden sääntelyä ja veroja. Hän tähtää keihäänsä terävimmän kärjen ammattiyhdistysliikkeeseen ja konsensushakuiseen kotimaiseen politiikkaan.
 – Meillä on maailman vahvin ammattiyhdistysliike, maailman korkeimpiin kuuluva veroaste, maailman suhteellisin vaalitapa, maailman tiukin yleissitovuus ja maailman tasaisimpiin kuuluva tulonjako, Wahlroos kirjoittaa.
 Wahlroos ei pidä näitä asioita hyvinä, vaan asioina jotka ovat – pilalla. Ja konsensusta on tilalla.
 Tätä Wahlroos haluaa
 Pääosa 250-sivuisesta kirjasta kertaa Suomen taloushistorian tuttuja käänteitä: metsiä, metallia ja Nokiaa. Wahlroosin ajatukset nykymenosta on kiteytettävissä kolmeen pääasiaan:
 Yksi: Suomalainen verotus on liian kireää, joten omistus- ja yritysveroja pitäisi keventää huomattavasti.
 Kaksi: Työehtosopimusten yleissitovuus hidastaa työmarkkinoiden muutosta ja vaikeuttaa työpaikkojen syntymistä, joten yleissitovuus pitää poistaa tai rajata vain minimiehtoihin.
 Kolme: Suomi tarvitsisi sosiaaliturvauudistuksen, jossa luotaisiin kannustinloukkuja purkava perustili ja pienennettäisiin työttömyysturvaa.
 Wahlroos kaipaa siis kepeämpiä rakenteita, "pienempää valtiota", eli lisää toimintavapautta markkinoille.
 – Jos pystymme luomaan elinkeinoelämälle investointien selvään kasvuun johtavan hyvän toimintaympäristön, näivettymisen ja nopeasti etenevän digitalisaation kielteiset vaikutukset pienenevät, hän kirjoittaa.
 "Kolmisen vuotta sitten monelle näytti siltä, että palo oli saatu hallintaan, mutta kyllä se edelleen kytee."
 Wahlroos siteeraa kirjassaan  Stephen Elopia , joka johti Nokiaa keskellä sen syvintä kriisiä. Elop vertasi Nokiaa palavaan öljynporauslauttaan, josta on hypättävä kylmään veteen – ja Wahlroos teippaa saman ajatuksen nyky-Suomen kylkeen.
 – Kolmisen vuotta sitten monelle näytti siltä, että palo oli saatu hallintaan, mutta kyllä se edelleen kytee, ja kansainvälisen kysynnän heiketessä se voi syttyä ilmiliekkeihin.
 Ja näin Wahlroos sen haluaa
 Tavoitteiden toteuttamiseksi Wahlroos perää elinkeinoelämältä kovuutta.
 Hänen mukaansa Suomen on valittava uusi suunta, samoin kuin pääministeri  Margaret Thatcher  teki kovalla kädellä Britanniassa 1980-luvulla. Wahlroos kertoo kilpailukykysopimuksen synnyttämisen herättämistä ajatuksista vuonna 2015 näin:
 – Eihän lakkoja tietenkään kukaan halunnut, mutta metsäteollisuuden ja muun vientiteollisuuden tulevaisuudelle rakenneuudistukset ovat välttämättömiä. Ne on saatava aikaan lakkojen uhallakin, mikäli Suomi halutaan nousuun. Itse kiteytin yleensä kantani näin: "Tämä maa ei tule muuttumaan ilman kovaa rettelöintiä. Se tappelu olisi parempi ottaa nyt, kun vielä on jotain pelastettavaa."
 Ay-liikkeen lisäksi Wahlroos kritisoi Elinkeinoelämän keskusliittoa EK:ta. Sitä Wahlroos pitää "vuorineuvosten klubimaisena elinympäristönä" ja kolmikantaisen neuvottelumallin takaajana.
 – Konsensus ja siihen liittyvä vastakkainasettelun pelko ovat käytännössä luoneet EK:n ja ay-liikkeen välille symbioottisen suhteen.
 "Tappelu olisi parempi ottaa nyt, kun vielä on jotain pelastettavaa."
 Kymmenkunnan eduskuntapuolueen järjestelmää Wahlroos pitää liian sirpaleisena rakenneuudistusten läpimenolle.
 Ratkaisuksi hän esittää eduskuntavaalien vaalipiirimäärän rajua nostamista. Kun Suomi on nyt jaettu 13 vaalipiiriin, Wahlroos visioi 67:ää vaalipiiriä, joista kustakin valittaisiin eduskuntaan vain 3 edustajaa.
 – Käytännössä tämä merkitsisi edustajanpaikkojen keskittymistä valtakunnallisesti suurimmille ja paikallisesti vahvoille puolueille. Oletettavasti se vuorostaan tekisi toimivan enemmistöhallituksen muodostamisen helpommaksi.
 Hänen mukaansa Suomi ottaa eduskuntavaalit "liian vakavasti". Hänen mukaansa tarkoituksena ei välttämättä ole tuottaa Arkadianmäelle pienoismallia kansasta, vaan "toimiva parlamentti".
 "Nalle" on siirtymässä sivuun korokkeilta
 Björn "Nalle" Wahlroosin, 67, aiemmat teokset ovat  Markkinat ja demokratia – loppu enemmistön tyrannialle  (Otava 2012) ja  Talouden kymmenen tuhoisinta ajatusta  (Otava 2015).
 Koulutukseltaan Wahlroos on kauppatieteiden tohtori. Hän on finanssikonserni Sammon ja metsäyhtiö UPM:n hallitusten puheenjohtaja. Hän toimi myös Nordea-pankin hallituksen puheenjohtajana vuodet 2011–2019.
 Wahlroos muutti kirjansa Ruotsiin loppuvuonna 2013. Hän on viime vuosina vähentänyt omistuksiaan Sammossa ja  siirtänyt mittavaa omaisuutta lapsilleen .

Björn Wahlroos laukoo uutuuskirjassaan kuin DJ Ibusal: Verotus pilalla, demokratia pilalla, ay-liike pilalla – pelkkää konsensusta tilalla


Summary: Valtio ja kunnat maksoivat kartellissa mukana olleille yhtiöille ylihintaa urakoista.

Teiden, katujen, lentokenttien ja urheilualueiden rakentaminen

Korkein oikeus on antanut ennakkopäätöksen Suomessa vuosituhannen taitteessa olleesta asfalttikartellista. Kyse oli tällä kertaa siitä, pitääkö Skanska Asfaltin, NCC Industryn ja Asfaltmixin maksaa korvauksia Vantaan kaupungille. Nämä kolme yhtiötä olivat hankkineet yrityskaupoilla asfalttikartelliin osallistuneiden, jo kuopattujen yhtiöiden liiketoimintaa.
 KKO pyysi ratkaisuohjetta Euroopan unionin tuomioistuimelta ja päätti, että yrityskaupan jälkeen tytäryhtiön liiketoiminnan mukana emoyhtiöille siirtyi myös korvausvastuu vahingoista. KKO palautti asian tällä evästyksellä hovioikeuden ratkaistavaksi.
 Kartelli toimi hovioikeuden päätöksen mukaan vuodesta 1994 paikallisesti ja ainakin vuodesta 1997 valtakunnallisesti maaliskuuhun 2002 saakka. Kartellissa yhtiöt sopivat markkinoiden jakamisesta ja hinnoista. Tämä johti siihen, että tietöitä tilanneet valtio ja lukuiset kunnat maksoivat yhtiöille ylihintaa urakoista.
 Lue lisää :
 Lemminkäinen hakee valituslupaa asfalttikartellin korvauksista
 Osa kunnista jää nuolemaan näppejään – hovioikeus alensi asfalttikartellin vahingonkorvauksia
 KKV esittää kartellien kriminalisointia – Emeritusprofessori: Se on kuin petos, josta ei joudu henkilökohtaiseen vastuuseen

Vuosituhannen vaihteen asfalttikartellista uusi päätös – KKO pani kartelliyritysten liiketoiminnan ostaneet firmat vastuuseen


Summary: Lakko  alkaisi maanantaina 11. marraskuuta aamulla kello 6 ja päättyisi sunnuntaina 24. marraskuuta klo 24.

Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU kertoo aloittavansa laajat lakot.
 Ilmoituksen mukaan postinjakelu, käsittely ja kuljetus pysähtyvät kahdeksi viikoksi marraskuussa. PAU:n mukana lakolta voidaan välttyä, jos työehtosopimusneuvotteluissa edetään. Myös pakettilajittelijoiden tilanteeseen pitää PAU:n mukaan päästä ratkaisuun.
 Työntekijäliiton ilmoituksen mukaan lakko alkaisi 11 marraskuuta aamulla kello 6. Kaksi viikkoa kestävä lakko päättyisi siten 24. marraskuuta kello 24.
 Lakon piirissä olisi noin 9 000 työntekijää.
 PAU on valmis myös lisälakkoihin.
 Lisäksi PAU on pyytänyt muilta SAK:n liitoilta tukea työtaistelulleen.
 PAU: Työnantajan tavoitteita ei voi hyväksyä
 Työntekijäliiton mukaan Posti haluaa repiä nykyisen työehtosopimuksen ja korvata ne uudelle. Uusi sopimus taas tarkoittaisi matalapalkkaisten työntekijöiden postilaisille alempia palkkona, pidempää työaikaa ja elämää haittaavia työaikamalleja
 – Käytännössä tämä tarkoittaa matalapalkkaisten työntekijöiden palkkojen ja muiden työehtojen romuttamista, toteaa PAU:n puheenjohtaja  Heidi Nieminen  liiton tiedotteessa.

PAU uhkaa aloittaa ison lakon Postissa marraskuussa


Summary: Meriluoto muistetaan pitkästä ja palkitusta urastaan.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Runoilija, kirjailija, suomentaja  Aila Meriluoto  on kuollut maanantaina. Asiasta ilmoitti STT:lle hänen tyttärensä puhelimitse.
 Meriluoto syntyi Pieksämäellä opettajapariskunnan lapseksi. Hän julkaisi ensimmäisen teoksensa  Lasimaalaus  22-vuotiaana vuonna 1946. Meriluoto on palkittu muun muassa kolmella Valtion kirjallisuuspalkinnolla ja Pro Finlandia -mitalilla.
 Meriluoto muistetaan myös avioliitostaan kirjailija  Lauri Viidan  kanssa.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Runoilija Aila Meriluoto on kuollut


Summary: Revonhäntäkasvien sukuun kuuluvia kesäsypressejä istutetaan Hitachin merenrantapuistoon joka vuosi yli 30 000 kappaletta.

Hitachin merenrantapuisto on syksyisin turistilaumoja houkutteleva vetonaula. Kooltaan 350 hehtaaria käsittävä puisto räjähtää väriloistoosna etenkin lokakuussa, kun kesäsypressit saavat ruskavärinsä.
 Kesäsypressi tunnetaan myös nimellä kesäsuolukka. Toru Hanai / EPA
 Kesäsypressi on yksivuotinen koristekasvi, jolla ei itseasiassa ole mitään tekemistä havupuihin kuuluvan sypressin kanssa. Hitachin puistoon istutetaan joka vuosi yli 30 000 kappaletta.
 Kumpuilevia kesäsypressiniittyjä Tyynenmeren rannalla puhkovat kävelypolut, jotka lokakuussa täyttyvät niittyjä ihailevista turisteista.
 Niittypolut täyttyvät turisteista lokakuussa. Toru Hanai / EPA
 Puisto sijaitsee Tokion pohjoispuolella parin tunnin junamatkan päässä. Insta-ystävälliset niityt vetävät selfienottajia ja valokuvaajia kaikkialta Japanista syksyisin vierailulle.
 Kesäsypressiniityt ovat selfien ottajien suosiossa. Toru Hanai / EPA
 Hitachin merenrantapuisto sijaitsee Tyynenmeren rannalla 130 kilometriä Tokiosta pohjoiseen. Toru Hanai / EPA
 Aikoinaan kesäsypressiä on käytetty hyötykasvina luutien valmistuksessa.
 Kesäsypressi tunnetaan myös nimellä kesäsuolukka. Toru Hanai / EPA
 Puiston toinen sesonkikausi on keväisin, jolloin puistossa kukkii 4,5 miljoonaa sinisievikkiä. Nimestäkin voi päätellä, että silloin niityt loistavat sinisinä.

Kesäsypressien syysloisto huumaa Japanissa – Katso upea kuvasarja puistosta, joka vetää puoleensa turistilaumoja


Summary: Kanadan vaalit osoittivat, että kansalaisille voivat eri asiat olla tärkeitä kuin pääministerille, Ylen kirjeenvaihtaja Mika Hentunen kirjoittaa Ottawasta.

OTTAWA  Tiistaiaamuna Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  saavutti parlamenttivaaleissa korkeintaan torjuntavoiton. Moni pitää häntä vaalien häviäjänä. Siitäkin huolimatta, että hänen liberaalipuolueensa pysyy suurimpana puolueena ja hän pitää työpaikkansa pääministerinä.
 Häviäjä Trudeau on siksi, että hän saa nyt johdettavakseen vain vähemmistöhallituksen. Se saattaa olla Kanadan ja maailman kannalta toimiva ratkaisu.
 Toisin kuin konservatiiveilla, liberaaleilla on Kanadassa luontaisia liittolaisia. Muista puolueista ainakin Uusi demokratia ja Vihreät tekevät heidän kanssaan yhteistyötä.
 Lue tästä vaalituloksen kehittymisestä
 Helppoa vähemmistö- tai mahdollisella  koalitiohallituksella ei kuitenkaan ole. Eikä sillä ole lähellekään sitä valtaa, josta Trudeau on päässyt viime vuodet nauttimaan. Lisää paikkoja parlamenttiin voittaneet konservatiivit ovat ärhäkkä oppositio, joka vastustaa periaatteesta lähestulkoon kaikkea Trudeaun esittämää.
 Neljä vuotta sitten liberaalit päättivät Trudeaun johdolla konservatiivien vuosikymmenen jatkuneen valtakauden. Liberaalit saavuttivat maan historian suurimman vaalivoiton ja ottivat äänivyöryllä enemmistön parlamentin paikoista.
 Trudeau sai tuolloin johdettavakseen enemmistöhallituksen, ja hänellä oli kaikki avaimet kädessään.
 Hän ei käyttänyt mahdollisuuttaan.
 Kanadan vaaleja on seurattu tarkkaan  rajan takana Yhdysvalloissa, missä vuoden 2020 esivaalit käynnistyvät vajaan neljän kuukauden kuluttua. Trudeau oli neljä vuotta sitten  Donald Trumpin  vastakohtana  maailmanlaajuinen ilmiö . Siksi varsinkin Yhdysvaltain demokraatit analysoivat nyt kiivaasti, mikä Trudeaulla meni pieleen.
 Liberaalien muuallakin maailmassa kannattaa ottaa oppia Trudeausta.
 Hän menetti huippusuosionsa, koska ei kuunnellut kansan ääntä, mutta myös siksi, ettei tosipaikan tullen puolustanut omaan idealistista politiikkaansa.
 Pääministeri Justin Trudeau saavutti vaaleissa torjuntavoiton. Valerie Blum / EPA
 Hän käänsi takkinsa keväänä, kun kannatusluvut Kanadan keski- ja länsiosissa alkoivat näyttää huolestuttavilta. Siihen saakka öljyteollisuuden hankkeisiin kriittisesti suhtautunut pääministeri ryhtyi tukemaan Edmontonin ja Vancouverin välille suunnitellun Trans Mountain –öljyputken rakentamista.
 Ilmastonsuojelijat suuttuivat hänelle pahan kerran , ja se näkyi nyt muutaman elintärkeän parlamenttipaikan menettämisenä.
 Ipsos-tutkimuslaitoksen mittauksen mukaan ilmasto oli äänestäjien mielissä terveydenhuollon jälkeen toiseksi tärkein teema. Trudeaun kilpailija, konservatiivien  Andrew Scheer  tulee öljyteollisuusalueelta Reginasta ja  puhuu putken puolesta .
 Scheer on asettanut tavoitteekseen Trudeaun hallituksen asettaman hiiliveron purkamisen. Myöskään kaikki ilmastonsuojelijat eivät tuosta verosta perusta, koska he pitävät sitä liian alhaisena, jotta sillä olisi todellista vaikutusta.
 Kanada on yksi maailman suurimmista öljyn ja kaasun tuottajista ja siten myös ilmastosaastuttajista. Trudeaun kaudella tilanne ei ole kohentunut. Nykymenolla Kanada ei saavuta sille Pariisin ilmastosopimuksessa asetettuja tavoitteita.
 Muita äänestäjille tärkeitä asioita  olivat verot, asuminen, yleinen taloustilanne ja vanhusten asema. Maahanmuuttopolitiikka tulee vasta sen jälkeen. Trudeaulle tärkeät tasa-arvokysymykset ovat vielä paljon sitäkin alempana.
 Trudeaun on luotava nahkansa uudestaan. Hänen viestinsä toivosta ja tasa-arvosta kalskahtaa 2020-luvun kynnyksellä itsestäänselvältä ja auttamattoman vanhanaikaiselta.
 Lue tästä, mitä Justin Trudeaun suomalainen matkakumppani kertoo yhteisestä nuoruuden seikkailusta Afrikan halki

Kirjeenvaihtajan analyysi: Liberaalien kaikkialla kannattaa ottaa oppia Kanadasta ja  Trudeaun virheistä


Summary: Työllisyysasteen trendiluku koheni 0,2 prosenttiyksikköä 72,8 prosenttiin.

Työllisiä oli nyt syyskuussa jopa 40 000 enemmän kuin vuosi sitten syyskuussa, selviää  Tilastokeskuksen  juuri julkaistuista luvuista.
 Samalla työttömysasteen trendi oli 6,7 prosenttia ja työllisyysasteen trendiluku oli 72,8 prosenttia. Elokuussa työllisyysasteen trendiluku oli tarkentuneiden tilastojen perusteella 72,6 prosenttia. Aiemmin luvun kerrottiin olevan 72,5, joten nousua kertyi näiden lukujen perusteella 0,2 prosenttiyksikköä.
 Koko alkuvuoden työllisyysasteen trendiluku on ollut noin 72,4 prosenttia, mutta on nyt taas nousussa.
 Lukujen perusteella työllisiä oli syyskuussa 2 573 000. Miehiä oli töissä tuhat ja naisia 39 000 enemmän kuin vuosi sitten syyskuussa. Työttömiä taas oli 161 000. Tuo luku on 6 000 pienempi kuin vuoden 2018 syyskuussa. Miehiä oli työttömänä 86 000 ja naisia 75 000.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) johtama hallitus on asettanut tavoitteekseen kohentaa työllisyysaste 75 prosenttiin vuoden 2023 loppuun mennessä.
 Työllisyysasteen trendiluvun selityksen voit lukea  täältä .
 Lue lisää:
 Suomen työllisyyskehitys näyttää kuin kuolleen ihmisen sydänkäyrältä – Yle kysyi kolmelta ekonomistilta, mitä nyt pitäisi tehdä
 Työllisyysaste pysyi elokuussa liki ennallaan, työpaikkoja tarjolla enemmän kuin aikaisemmin

Työllisten määrä kasvoi viime vuodesta


Summary: Savonlinnassa koulutetaan ensi syksystä lähtien kouluhyvinvointiin suuntautuneita sosionomeja, liikunnanohjaajia ja turvallisuusalan asiantuntijoita.

Savonlinnassa on katse tiukasti tulevaisuudessa. Kaupunki on toipumassa  opettajankoulutuslaitoksen lähdön  aiheuttamasta iskusta. Ensi syksynä Savonlinnassa aloittaa kolme uutta koulutusalaa, jotka ovat herättäneet suurta kiinnostusta jo nyt.
 Savonlinnasta valmistuu jatkossa Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun (Xamk) kouluttamia kouluhyvinvointiin suuntautuneita sosionomeja, liikunnanohjaajia ja turvallisuusalan asiantuntijoita. Vuotuisia aloituspaikkoja on kaikkiaan 150.
 Uudet koulutusalat ovat osa  hallitukselta kuukausi sitten saatua tukipakettia . Alat valittiin tarkasti muun muassa niiden harvinaisuuden perusteella.
 Esimerkiksi kouluhyvinvointiin suuntautuvaa sosionomikoulutusta ei ole tarjolla missään muussa suomalaisessa ammattikorkeakoulussa. Koulutuksesta valmistuneet ovat päteviä työskentelemään muun muassa koulukuraattoreina.
 Sosiaalialan yliopettaja  Johanna Hirvonen  iloitsee uuden sosionomikoulutuksen herättämästä kiinnostuksesta.
 – Olen jo näin alkuvaiheessa saanut yhteydenottoja eri puolilta Suomea. Tämä on päänavaus erikoistuvaan koulutukseen, jossa voi suuntautua nimenomaan kouluhyvinvointiin.
 Hyvät puitteet liikunnanohjaajakoulutukselle
 Uusista koulutusaloista päätettäessä painotettiin myös niiden vetovoimaisuutta. Savonlinna sai 70 aloituspaikkaa himoittuun liikunnanohjaajakoulutukseen. Tällä hetkellä liikunnanohjaajaksi voi opiskella neljässä ammattikorkeakoulussa  Rovaniemellä ,  Kajaanissa ,  Vierumäellä  ja  Helsingissä .
 Savonlinna soveltuu kuntoutus- ja terveysalan koulutusjohtajan  Outi Pyöriän  mielestä hyvin liikunnanohjaajakoulutuksen uusimmaksi järjestäjäksi.
 – Täällä korostuu luontoliikunta. Meillä on myös Tanhuvaaran urheiluopisto, jossa on hyvät puitteet urheilulle. Lisäksi meillä on pieneen kaupunkiin nähden paljon menestyksekkäitä urheiluseuroja, jotka ovat kovasti kaivanneet lisäpotkua.
 Koulukuraattoreille ja turvallisuusosaajille on kysyntää
 Savonlinnassa aloittaa ensi syksynä 40 kouluhyvinvointiin suuntautuvaa sosionomiopiskelijaa. Johanna Hirvonen tietää, että koulukuraattoreiden tarve kasvaa tulevaisuudessa.
 – Hallitusohjelmaan on kirjattu oppilas- ja opiskelijahuollon vahvistaminen. Myös mahdollisesti toteutuva oppivelvollisuuden laajentaminen perusopetuksesta toiselle asteelle lisää tarvetta oppilashuollon palveluihin.
 Sosiaalialan yliopettaja Johanna Hirvonen pitää Savonlinnan saamaa kouluhyvinvointiin suuntautunutta sosionomikoulutusta hienona mahdollisuutena. Esa Huuhko / Yle
 Sosiaalialan lisäksi myös turvallisuusalalla on pulaa koulutetusta työvoimasta. Turvallisuusalan tradenomikoulutuksesta voi valmistua esimiestyöhön ja työllistyä esimerkiksi turvallisuuspäälliköksi, riskienhallinnan suunnittelu- ja asiantuntijatehtäviin tai turvallisuusalan kouluttajaksi.
 Tällä hetkellä turvallisuusalan tradenomiksi voi opiskella vain eteläsuomalaisessa Laureassa. Ensi syksynä Savonlinnassa alkavaan koulutukseen on 40 aloituspaikkaa.
 Aloituspaikkojen täyttyminen ei ole kuitenkaan itsestäänselvää. Esimerkiksi vuosi sitten syksyllä Savonlinnassa alkaneeseen  teollisen puurakentamisen insinöörikoulutukseen  kaivataan lisää opiskelijoita.
 Uusien koulutusalojen uskotaan kuitenkin houkuttelevan hakijoita. Johanna Hirvonen suhtautuu luottavaisesti ensi kevään yhteishakuun. Myös Outi Pyöriä uskoo uusien koulutusalojen kiinnostavuuteen. Savonlinnan kampuksen ilmapiiriä Pyöriä kuvailee ystävälliseksi.
 – Opiskelijat viihtyvät yhteisöllisellä kampuksella. Se on tärkeä voimavara.
 Tilajärjestelyjä ja uusia työpaikkoja
 Savonlinnassa laaditaan parhaillaan uusien koulutusalojen opetussuunnitelmia. Sitten huomio kiinnittyy tiloihin.
 – Tullessani tänne meitä oli tuhat, tällä hetkellä meitä on täällä kuutisensataa. Kyllä täällä tilaa on, mutta toki joudumme miettimään tilajärjestelyjä, Outi Pyöriä sanoo.
 Uusien koulutusalojen myötä avautuu myös uusia työpaikkoja opettajille.
 Johanna Hirvonen nostaa esiin myös työharjoittelupaikkojen merkityksen. Uusi sosionomikoulutus on saanut myönteistä vastakaikua Savonlinnalta: kaupunki tarjoaa koulujaan harjoittelupaikoiksi opiskelijoille.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun  kustannusarvio Savonlinnan yksikön uusille koulutusaloille  on noin kymmenen miljoonaa euroa. Xamk sopii koulutusten rahoituksesta erikseen opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa.
 Lue myös:
 Savonlinnalle oma tukipaketti Rinteen hallitukselta – "Olen erittäin tyytyväinen hallitusohjelmaan”
 Aluetutkija ymmärtää kolhittua Savonlinnaa: "OKL:n lähtö on valtava ulkoinen sokki"
 Savonlinnan toiveille kylmää kättä riihestä – “Leuka rintaan ja kohti uusia pettymyksiä”

Opettajankoulutuksen menettänyt Savonlinna iloitsee uusista koulutusaloista – harvinaiset alat tuovat kaupunkiin satoja uusia opiskelijoita


Summary: Alankomaihin muuttaneita yrityksiä analysoinut tutkija: “Mikään investointipäätös ei korvaa suurta vauriota, jonka brexit tuo taloudelle.”

Täydellisesti istuvan puvuntakin lieve heilahtaa, kun finanssiammattilainen  Geoffroy Vander Linden  polkaisee hollantilaispolkupyöränsä vauhtiin.
 Tämä on yksi kuva brexit-uhasta, joka leijuu raskaana Euroopan yllä.
 Belgialaissyntyinen Vander Linden työskenteli vuosia Lontoossa, kunnes yhdysvaltalainen työnantaja MarketAxess päätti perustaa uuden toimipisteen Amsterdamiin.
 –Huomasimme nopeasti, että kovan brexitin varalta meillä pitää olla toimipaikka EU:ssa, jotta toiminta voi jatkua EU-asiakkaiden kanssa, Vander Linden kertoo Ylen haastattelussa.
 Jopa kolmasosa  Britanniasta toimivista yrityksistä on vähintään harkinnut pakoa. Ne harkitsevat ainakin osittaista muuttoa Manner-Eurooppaan, jotta Britannian ero EU:sta ei katkaisisi tai hankaloittaisi kauppaa EU-jäsenmaiden kanssa.
 Yritykset haluavat etenkin välttää kaaoksen, joka mahdollisesta kovasta eli sopimuksettomasta brexitistä seuraa. Se toisi ensin kaaoksen ja sitten tullimaksuja, turvallisuustarkastuksia ja muuta byrokratiaa Britannian ja EU väliin siihen, missä ennen oli tavaroiden ja palvelujen vapaa liikkuvuus, yksi EU:n suurista saavutuksista.
 Vaikka EU ja Britannia pääsivät sopuun brexit-ehdoista, Britannia on edelleen eroamassa unionista – jossain vaiheessa. Edes uhka sopimuksettomasta brexitistä ei ole täysin väistynyt.
 Vapaa liikkuvuus Euroopan unionin maiden välillä helpotti kauppaa ja tuki taloutta. Kun Britannia poistuu sen piiristä, koko Euroopan talous kärsiii.
 Minne yritykset sitten tähtäävät? Tähän mennessä investointeja ovat houkutelleet etenkin  Pariisi, Frankfurt, Luxemburg, Madrid, Dublin ja Amsterdam.
 Alankomaiden bisnespääkaupunki Amsterdamista pääsee Lontooseen junalla neljässä tunnissa. Antti Lähteenmäki/YLE
 Kansainvälisistä yrityksistä kilpailee moni Manner-Euroopan keskus
 Alankomaiden bisnespääkaupunki on Manner-Euroopassa erittäin hyvien yhteyksien päässä sekä Lontoosta että muusta Euroopasta.  Lontooseen kulkee tästä syksystä eteenpäin junalla neljässä tunnissa  ja lentäen runsaassa tunnissa.
 Alankomaissa vetoavat myös työntekijöiden hyvä osaaminen ja se, että työskentelykieli englanti on hallussa.
 – Yrityksille on hyvin tärkeää ennustettavuus. Alankomaat on vakaa maa, talouspoliittinen ympäristö on ennustettava,  Jeroen Nijland  sanoo Ylen haastattelussa. Hän toimii johtajana Alankomaiden hallituksen alaisessa Invest in Holland -organisaatiossa.
 Iso sysäys yritysten muuttoihin oli Nijlandin mukaan Britannian kansanäänestys vuonna 2016.
 – Sen jälkeen sata yritystä on muuttanut Alankomaihin. Lisäksi käymme neuvotteluja 325 yrityksen kanssa, jotka miettivät muuttoa. Heillä on muitakin vaihtoehtoja kuin Alankomaat.
 Tunnettuja Amsterdamiin saapuneita yrityksiä ovat muun muassa Bloomberg Newsin emoyhtiö  Bloomberg LP,  Discovery,  Sony  ja  Panasonic.
 Rem Korteweg tutki Alankomaat valinneita yrityksiä.  Antti Lähteenmäki\YLE
 Harva yritys haluaa kommentoida asiaa. Kun Yle otti yhteyttä, Bloomberg ja Discovery kieltäytyivät haastattelusta. Sony ja Panasonic eivät vastanneet yhteydenottoon.
 Clingendael-instituutin tutkija  Rem Korteweg  on  analysoinut Alankomaihin muuttavia yrityksiä  ja todennut saman.
 –Yrityksille aihe on vaikea. Jotkut aktivoivat muuttosuunnitelman vasta, jos kova brexit toteutuu, tutkija sanoo.
 – Monet eivät pidä mediahuomiosta. On myös viitteitä siitä, että brittihallinto painostaa yrityksiä tukemaan Britannian nykylinjaa ja silloin muutto voisi olla haitaksi yrityksille.
 Korteweg jakoi analyysissaan yritykset neljään eri muuttajatyyppiin. Osa yrityksistä siirtää toimintoja pois Britanniasta Alankomaihin ja osa taas laajentaa toimintoja Alankomaihin säilyttäen toimintansa laajuuden Britanniassa. Jotkut kansainväliset yritykset perustavat Alankomaihin joko Euroopan-päämajansa tai EU-toimipisteensä.
 Geoffroy Vander Lindenin työnantaja MarketAxess perusti toimipisteen Amsterdamiin brexit-kansanäänestyksen jälkeen. Antti Lähteenmäki\YLE
 MarketAxessin Geoffroy Vander Linden korostaa, että brexit ei ollut ainoa syy muuttoon, vaikkakin “keskeisin ajuri”. EU:n lainsäädännöllä on tässä osansa. Jos esimerkiksi kansainvälinen pankki haluaa tarjota palveluja EU-alueella, sillä täytyy olla sivuliike Euroopan unionin alueella – vaikkapa Amsterdamissa. MarketAxessilla on edelleen merkittävä toimisto myös Lontoossa.
 Näyttävin muutto oli EU:n lääkevirasto  EMA:n päätös jättää Lontoo.  900 hengen toimistorakennus nousee nyt Amsterdamin toimistokaupunginosaan. Sitä tavoitteli aikoinaan myös Helsinki.
 Vladimir Metodievia houkutellaan edelleen töihin Britanniaan, mutta hän viihtyy Amsterdamissa. Antti Lähteenmäki\YLE
 Vihamielisyys ja epävarmuus saivat it-asiantuntijan jättämään Britannian
 Yritysten lisäksi Manner-Eurooppa houkuttelee Euroopan unionin kansalaisia, jotka saavat tarpeekseen Britannian epävarmuudesta.
 Bulgarialainen data-analyytikko  Vladimir Metodiev  alkoi suunnitella laukkujen pakkaamista kansanäänestyksen jälkeen.
 Kun työpaikka löytyi, kolmekymppinen asiantuntija muutti Amsterdamiin – asuttuaan 12 vuotta Britanniassa.
 – En voinut tietää, saanko brexitin jälkeen jäädä Britanniaan. Siitä ei ollut mitään takeita, hän muistelee.
 Toinen syy oli Metodievin mukaan se, että ulkomaalaisiin alettiin suhtautua Iso-Britanniassa nihkeästi. Ikäviä kommentteja ladottiin kadulla ja toimistossa.
 – Sellaisia asioita, joita ei ennen sanottu julkisesti, sanottiin julkisesti. Se teki minut vihaiseksi. Tunsin, ettei minua arvosteta maassa, jossa asun ja teen töitä.
 Nyt Metodiev työskentelee suomalaisen Fourkind-konsulttiyrityksen Amsterdamin-toimistossa data-analyytikkona. Työ sisältää paljon asiakastyötä, ja Metodiev kertoo saaneensa hyvän vastaanoton.
 –Eilenkin asiakasyritykseni ihmiset panostivat siihen, että opin hollannin kieltä, he puhuvat minulle hollanniksi. Se tuntuu hienolta. Tästä on tullut koti.
 Asiantuntijat korostavat, että Hollannin saamista uusista työpaikoista ja investoinneista huolimatta Britannian lähtö Euroopasta on maan taloudelle kauhistus.
 Alankomaat on hyvin vientivetoinen maa, ja Britannia erittäin tärkeä kauppakumppani.
 Tuon kaupan määrän hahmottaa, kun seuraa liikennettä Rotterdamin satamassa tunnin ajomatkan päässä Amsterdamista. Yli puolet Britannian tuonnista tulee Euroopan unionista, siitä merkittävä siivu Rotterdamin kautta. Se on maailman vilkkain konttisatama.
 Ei ihme, että häiriöt kaupassa Britannian kanssa huolestuttavat.
 – Mikään hyöty ei korvaa suurta vauriota, jonka brexit aiheuttaa taloudelle, tutkija Rem Korteweg summaa.
 – Alankomaat on yksi maista, jotka erityisesti kärsivät, kauppa Britannian kanssa on niin tärkeää.
 Rotterdamin satama on Euroopan vilkkain satama. Antti Lähteenmäki\YLE
 Sopimukseton brexit on Alankomaidenkin näkökulmasta huonoin vaihtoehto. Seuraavaksi huonoin on sopimukseen perustuva Britannian ero. Juuri kukaan ei usko brexitin peruuntuvan. Ja vaikka niin kävisi, Britannian vetovoimasta osa on karissut ihmisten mielessä lopullisesti pois. Näin tuntojaan kuvailee Vladimir Metodiev, joka on asunut Amsterdamissa kaksi vuotta.
 – Saan rekrytointipuheluita Lontoosta. Vaikka saisin erittäin ison määrän rahaa, en osaa kuvitella, että lähtisin täältä. Viihdyn täällä paremmin.
 A-studion lähetyksessä tiistaina 22.10.19 keskustellaan siitä, millaisiksi Iso-Britannian ja EU:n väliset kauppasuhteet muodostuvat. Vieraina ulkomaankauppaministeri Ville Skinnari (sd.) & EK:n johtava asiantuntija Janica Ylikarjula, juontajana Heikki Ali-Hokka. Lähetys ti klo 21.00 TV1:llä tai  Areenassa .

Jotain iloa brexitistä:  Amsterdam on yksi voittajista, kun Manner-Euroopan kaupungit houkuttelevat yrityksiä Britanniasta


Summary: Tulipalo oli Lahdessa Harjuntaustankadulla sijaitsevassa omakotitalossa. Toisella kerralla paloi myös kadulla oleva auto.

Lahdessa Harjunalustankadulla oli tiistaina aamuyöllä tulipalo kaksi kertaa samassa talossa. Pelastuslaitos hälytettiin aamuyöllä sammuttamaan tulipaloa remontissa olevassa vanhassa omakotitalossa.
 Pelastuslaitos sai palon sammutettua, mutta jo puolen tunnin päästä yksiköiden poistumisesta samalta paikalta tuli uusi hälytys. Ennen aamukuutta tulessa olivat sekä sama talo että kadulla seissyt auto. Rakennus oli uudelleen täyden palamisen vaiheessa.
 Pelastuslaitos sai palot sammutettu ja estettyä palon leviämisen autosta naapurustoon. Päivystävän palomestarin mukaan palopaikalta löytyi sytytykseen käytettäviä aineita, ja poliisi tutkii asian.
 Kukaan ei loukkaantunut tulipaloissa.

Omakotitalon tulipaloa jouduttiin sammuttamaan Lahdessa kaksi kertaa – paikalta löytyi sytytysainetta


Summary: Monella on mielipide mielenterveysongelmien syistä, vaikka me lopulta tiedämme vähän niiden yksilöllisistä taustoista, pohtii Mona Mannevuo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Viimeaikaisten uutisten mukaan mielenterveyden häiriöt ovat suomalaisnuorten merkittävin terveysongelma. Niistä  yleisimpiä ovat masennus, ahdistuneisuus ja itsetuhoiset ajatukset .
 Myös tovi sitten julkaistussa  Turun yliopiston tiedeuutisessa  todettiin nuorten erikoissairaanhoidossa annettujen masennusdiagnoosien määrän olevan kasvussa.
 Uutinen perustuu lastenpsykiatrian alalla tehtyyn valtakunnalliseen tutkimukseen. Lastenpsykiatrian tutkimuskeskuksen tutkija  Svetlana Filatova  kuitenkin muistuttaa, että tulokset eivät välttämättä kerro masennuksen lisääntymisestä.
 Sen sijaan tulokset kertovat Filatovan mukaan siitä, että yhteiskunnan asenteet mielenterveysongelmia kohtaan ovat muuttuneet sallivimmiksi.
 Se on myönteinen asia, sillä yhä useampi masentunut hakee apua varhain.
 Etenkin kaltaiseni yli-ikäiset millenniaalit tuntuvat tietävän kuinka paljon työ, opiskelu, harrastukset tai some kuormittavat – ja miten kaikkea tätä pitäisi sijoitella elämään oikein.
 Kun puhe mielenterveysongelmista lisääntyy,  se tekee meistä kaikista psykologeja.
 Me tiedämme lopulta hyvin vähän yksittäisten mielenterveysongelmien taustoista, saati niiden syntymekanismeista. Silti jokaisella on mielipide nuorison ahdistuksesta ja naapurin työuupumuksesta.
 Joidenkin näkemysten mukaan nuoriso on velttoa pullamössöä. Toisten mukaan ahdistuspuhe on kuin liima, joka tarttuu ihmisestä toiseen. Kolmas selitys on kympintyttömäinen kulttuuri, joka pakottaa erityisesti nuoria naisia ylisuorittamaan elämän kaikilla osa-alueilla.
 Tällainen omiin unelmiinsa tukehtuva hahmo seikkailee myös toimittaja-kriitikko  Oskari Onnisen  Long Playn  millenniaalien ahdistusta käsittelevässä jutussa . Tekstissä tulee esiin monia näkökulmia, mutta jutun punainen lanka on se, että nuorten pahoinvointi on Yhdysvalloista Suomeen saapunut julkinen identiteettipeli.
 Myös jutun kirjoittamista koskevassa  Sivuäänessä  Onninen toteaa, että asiantuntijahaastattelut vahvistivat hänen mielikuviaan millenniaalien pahoinvoinnista: kyseessä on ensi sijassa modernin maailman yltäkylläisyydestä ja mahdollisuuksien paljoudesta kumpuava oire.
 Jutussa pohditaan myös tilastoja, joiden mukaan olosuhteet suomalaisessa yhteiskunnassa eivät ole huonontuneet. Tilastollisesta näkökulmasta taas tehdään tulkinta siitä, että millenniaalit itse kehittelevät ongelmiaan etsimällä omaan elämäntilanteeseen sopivia diagnooseja.
 Näkökulma ei ole poikkeuksellinen, ja olen törmännyt siihen yllättävän usein. Yksi syy lienee se, että vaikeasti tulkittavien ilmiöiden kasvaessa viimeinen totuus haetaan usein tilastoista.
 Mutta voiko mielenterveysongelmien arkipäivää tulkita numeroilla?
 Sallivan mielenterveyspuheen ajatus ei ole se, että muut arvioivat toisten saamien diagnoosien oikeutuksia.
 Kriittinen yhteiskunnallinen keskustelu   tunteiden liiallisesta medikalisoinnista  sekä  mielenterveysongelmien hyödyntämisestä itsen ja tuotteiden markkinointiin  on tärkeää.
 Ikävä kyllä myös kriittinen keskustelu saattaa siirtyä moittivalla sävyllä yksilöön, vaikka sen tarkoitus on keskittyä rakenteisiin.
 Keskustellessamme muiden ihmisten uupumuksesta olemme kaikki asiantuntijoita. Etenkin kaltaiseni yli-ikäiset millenniaalit tuntuvat tietävän kuinka paljon työ, opiskelu, harrastukset tai some kuormittavat – ja miten kaikkea tätä pitäisi sijoitella elämään oikein.
 Lisäksi me vertaamme muita – myös itseämme nuorempia ihmisiä – omaan itseemme. Me oletamme, että kaikki elämät ovat samanlaisia ja niitä voi peilata toisiinsa.
 Tästä näkökulmasta määrittelemme sen, kenellä on oikeus ahdistua, väsyä tai voida huonosti.
 Sallivan mielenterveyspuheen ajatus ei ole se,  että muut arvioivat toisten saamien diagnoosien oikeutuksia. Sen tarkoitus on kannustaa ihmisiä rohkeasti tarkastelemaan omia voimavarojaan.
 Lopulta on vaikea arvioida, milloin kuormittavaan elämäntilanteeseen liittyvä stressi on vakava riskitekijä. Siksi yksilön kokemus siitä, että stressi ylittää hänen sopeutumiskykynsä, on otettava vakavasti.
 Joidenkin elämän varrelle myös sattuu enemmän raskaita asioita kuin toisten. Tämänhetkisen ymmärryksen mukaan  vakavan toimintakyvyn lamauttavan mielenterveysongelman puhkeaminen vaatii usean tekijän summautumisen .
 Tästä näkökulmasta lienee parempi ymmärtää kuin kyseenalaistaa ahdistunutta ihmistä.
 Puhe millenniaalien itsekeskeisyydestä tai tahallisesta  ylisuorittamisesta luo vääristyneen mielikuvan siitä, että mielenterveys on valinta. Ikään kuin mielenterveysongelmat voisi välttää, jos elämää ei ota niin vakavasti.
 Ahdistuspuheen kyseenalaistaminen voi kertoa myös siitä, että se käy joidenkin hyvinvoivien hermoille.
 Uupuneet opiskelijat, masentuneet pätkätyöläiset ja putoamista pelkäävät ylisuorittajat nimittäin pilaavat visiot ja hyvän tunnelman.
 Millenniaalit eivät voi väsyä, sillä heillä on yhteiskunnallinen tehtävä: heidän on määrä rakastaa pätkätöitä ja projekteja. Heidän tulee myös pitää sopivassa määrin itsen markkinoinnista, itsen mittaamisesta, kilpailemisesta, säästämisestä ja uusista haasteista.
 Tärkeintä on se, että epävarmuudessa eläminen näyttää vaivattomalta.
 Mona Mannevuo
 Kirjoittaja   työskentelee tutkijana Turun yliopistossa Kansalaisuuden kuilut ja kuplat ( BIBU ) -konsortiossa. Lisäksi hän työstää kirjaa tunteiden, neurotieteiden ja suomalaisten työnjohto-oppien kytköksistä. Hän kirjoittaa kolumneja yksityishenkilönä eivätkä hänen näkemyksensä välttämättä heijastele Turun yliopiston kantoja.
 Aiheesta voi keskustella 22.10 klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Mona Mannevuon kolumni: Kun työuupumus on normaali olotila – maaninen työkulttuuri kasvattaa tahattomasti työnarkomaaneja
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Ahdistus on aikamme sitkein trendi, ja nyt sillä mainostetaan kaikkea sihijuomista pakastepihveihin
 Tuija Siltamäki: Parjattujen millenniaalien työmarkkinoilla kytee turhautuminen, josta työnantajien kannattaisi pikkuhiljaa kiinnostua
 Laura Hallamaan kolumni: Mummojen ja pappojen leipä oli pieninä palasina, ja niin näyttää käyvän myös y-sukupolvelle

Mona Mannevuon kolumni: Arvostelemme ahdistuneita millenniaaleja, vaikka meidän pitäisi pohtia miksi heistä tuntuu pahalta


Summary: Helsingissä kolme isoa rock-klubia on ilmoittanut laittavansa lapun luukulle. Taustalla on globaali kehitys, joka puskee klubeja pois kaupunkien keskustoista.

Tamperelainen  Johannes Blom , 24, on musiikkimies henkeen ja vereen. Hän kuuntelee rankempaa rockia, punkia, progea ja poppia sekä soittaa kitaraa huumoripainotteisissa punk-projekteissa.
 Blom pyrkii käymään keikoilla kerran kuussa ja kesällä parilla festarilla. Edellisen kerran hän kävi nauttimassa elävästä musiikista kotipaikkakunnalla Lempäälässä loppukesästä pidettävässä Puntala-rockissa.
 Tampereella tuttuja paikkoja ovat Pakkahuone ja Klubi sekä vaihtoehtoisemmat klubit Vastavirta ja Maanalainen.
 Vuosien varrella Blom on huomannut, että rockklubeilla käyvä yleisö on vanhentunut.
 – 24-vuotiaana olen kokenut itsensä poikkeuksellisen nuoreksi. Räp-keikoilla on taas kokenut itsensä vanhaksi. Jotenkin tuntuu, että keikoilla käyminen on vähän ikääntyvän väen viihdettä. Toki siihen vaikuttaa taloudellinen tilanne, koska vanhemmalla ikäpolvella sattuu olemaan enemmän rahaa, koska käydään töissä.
 Blomin huomio pitää paikkansa, sillä vielä parikymmentä vuotta sitten keikoilla kävijöiden keski-ikä oli 23–25 vuotta. Nykyisin se on 30 ikävuoden paikkeilla.
 Innokasta yleisöä kolumbialaisartisti J Balvinin keikalla Ruisrockissa. Nelli Kenttä, YleX
 Blomin mukaan keikoilla käydään myös entistä harkitummin. Viihdetarjontaa on nykyisin niin paljon, että maksulliselle keikalle lähteminen vaatii intohimoisempaa suhtautumista musiikkiin.
 – Tällä hetkellä pinnalla olevia pop- tai räp-artisteja saatetaan mennä katsomaan satunnaisemmin. Rockmusiikki on viime vuosina jäänyt valtavirran ulkopuolella, jolloin satunnaisia kuulijoita tulee vähän vähemmän.
 Viime aikoina perinteisiä rock-klubeja on suljettu Tampereella ja Turussa. Useampi keikkapaikka on myös sulkemassa Helsingissä. Blom pitää kehitystä huolestuttavana.
 – Jos joku keikkapaikka viedään pois ja vastaavaa ei saada tilalle, se vaikuttaa siihen, minkälaisia ulkomaisia bändejä tänne saadaan esiintymään. Kaikki eivät voi esiintyä jäähallissa tai lentokentällä.
 Keikkaklubeja häviää, vaikka elävän musiikin suosio kasvaa
 Keikoilla käynti nousi keskusteluun toissa viikolla, kun keikkapaikka The Circus kertoi lopettavansa toimintansa ensi kesänä. Kampissa sijaitsevan rock-luolan yläpuolelle rakennetaan uudet toimistotilat, mikä vaatii mittavia muutostöitä keikkapaikan äänieristykseen. Näitä ei tulla tekemään.
 Ennen Circuksen lopetuspäätöstä tiedossa oli jo kahden muun ison keikkapaikan katoaminen Helsingistä. Ruoholahdessa sijaitsevan Nosturin tilalle nousee uusia asuntoja ja keskustassa sijaitseva Virgin Oil sulautuu hotelliksi.
 Amerikkalaisräppäri Machine Gun Kelly sai The Circuksen yleisön haltioitumaan syyskuussa. MGK:n keikka oli loppuunmyyty, eli se toi illaksi Helsingin keskustaan 1 500 ihmistä.  Nelli Kenttä, YleX
 Circuksen, Virgin Oilin ja Nosturin mukana Helsingistä katoaa merkittävä osa noin tuhat kuulijaa vetävistä keikkapaikoista. Ensi kesän jälkeen yli tuhannen kuulijan keikkapaikoista on jäljellä enää Kulttuuritalo, eikä sekään ole kaikista klubimaisin ympäristö. Kulttuuritalon kanssa soihtua jää kannattelemaan 700 kuulijaa vetävä Tavastia, 50-vuotias rock-pyhättö.
 Tavastian keulahahmo ja pitkänlinja musiikkivaikuttaja  Juhani Merimaa  pitää kehitystä erittäin valitettavana, mutta samaan hengenvetoon hän huomauttaa, että viimeaikaiset rock-klubien katoamiset eivät ole merkki elävän musiikin suosion laskusta.
 – Elävän musiikin kysyntä on lisääntynyt koko maailmassa ja musiikkibisneksen painopiste on siirtynyt yhä vahvemmin elävään musiikkiin. Konsertit, keikkapaikat ja festarit ovat kaikki lisääntyneet, Merimaa sanoo.
 – Spotify-aikakaudella ihmiset kuuntelevat enemmän musiikkia kuin mikään aiempi sukupolvi. Olisi kummallista, jos ihmiset eivät kävisi keikoilla samaan aikaan, kun musiikin kulutus on suurimmillaan.
 Elävän musiikin arvostuksen sijaan keikkapaikkojen katoaminen liittyy kaupunkiarkkitehtuuriin. Perinteisesti keikkapaikat ovat syntyneet tiloihin, joilla ei ole juuri sillä hetkellä muuta käyttöä. Tällaiset tilat ovat nykyään kortilla Helsingin keskustassa.
 Ja heti kun tilasta on mahdollisuus saada irti suurempi tuotto, klubille tulee lähtö.
 – Kaksi keikkaa viikossa ei generoi sellaista liikevaihtoa, joka kannattaisi keskustassa, Merimaa toteaa.
 Tavastialla on noin 250 keikkaa vuodessa, mutta esimerkiksi Virgin Oilissa keikat painottuivat pääsääntöisesti ainoastaan viikonlopuille.
 Juhani Merimaa arvelee kolmen keikkaklubin sulkeutumisen vaikuttavan enemmän kotimaiseen elävän musiikintarjontaan. Ulkomaisille artisteille löytyy jatkossakin keikkapaikkoja, Merimaa uskoo. Henrietta Hassinen / Yle
 Klubikeikat katoavat kantakaupungista
 Keikkapaikkojen katoaminen kaupunkien keskustoista on globaali trendi, joka toistuu niin Tukholmassa, Lontoossa kuin New Yorkissa. Nyt tämä kehitys on saapunut Helsingin ytimeen.
 – Mutta keikkapaikkoja kyllä tulee lisää. Mihin ja milloin, sitä en tiedä, Merimaa sanoo.
 Merimaa uskoo, että kysyntä kyllä luo tarjontaa. Suunnitelmia uusista keikkapaikoista on jo tehty, ainakin paperille. Vaihtoehdoiksi on kaavailtu niin Vallilaa kuin Suvilahtea. Töölöön suunnitteilla oleva IFK:n Helsinki Garden -hanke sisältää myös konsertteja, mutta niiden klubimaisuudesta ei ole tietoa.
 Katse on kohdistunut myös kantakaupungin ulkopuolelle. Helsingissä ei ole yhtään kantakaupungin ulkopuolella toimivaa isompaa rock-klubia. Tällaista on pohdittu esimerkiksi Herttoniemeen. Nosturia pyörittävä Elmu sai treenitilat viereiseltä Roihupellon teollisuusalueelta.
 Merimaan mielestä keikkapaikat pitäisi ottaa huomioon kaavoituksessa, jotta ne eivät olisi jatkuvasti uhattuina milloin markkinavoimien, milloin naapuriin muuttaneiden uusien asukkaiden toimesta.
 – Kaikki arvostavat elävää kaupunkikulttuuria, mutta eivät halua sitä omalle takapihalleen. Kun ihmiset maksavat ison hinnan asunnostaan, he kokevat, että heillä on jonkinlainen oikeus puuttua myös ympäristöön, Merimaa pohtii.
 Laulaja Ariana Grande esiintyi Hartwall Areenalla 12 000 -henkiselle yleisölle lokakuun alussa. Getty / Kevin Mazur
 Nuoret aktiivisiksi kuluttajiksi
 Suomen elävän musiikin klubeilla on huomattu tämän vuosikymmenen aikana, että nuorten osuus keikkayleisöstä on ollut laskussa. Kyse ei ole siitä, etteikö musiikki enää kiinnostaisi nuoria, vaan kulutustottumukset ovat muuttuneet. Nuori yleisö suosii festivaaleja ja suurkonsertteja.
 – Nuorilla kaverit ovat tärkeässä roolissa. Ei mennä pelkästään musiikin takia vaan se on yhteinen kokemus, sanoo Suomen musiikkitapahtumien verkoston LiveFIN ry:n toiminnanjohtaja  Salla Vallius .
 Yhdistys onkin käynnistänyt kaksivuotisen hankkeen, joka selvittää kuinka nuori sukupolvi saataisiin elävän populaarimusiikin pariin. Hanke toteutetaan yhteistyössä Opetus- ja kulttuuriministeriön, Taideyliopisto Sibelius-Akatemian, Nuorten Akatemian sekä ruotsinkielisen lapsiin ja nuoriin keskittyvän DUNK-yhdistyksen kanssa.
 Yleisö nautti Gasellien keikasta viime kesän Ruisrockissa. Ensi vuonna 50 vuotta täyttävä festivaali on tietoisesti keskittynyt haalimaan lavoille nuoreen yleisöön vetoavia artisteja.  Nelli Kenttä, YleX
 Valliuksen mukaan huolena on, että nykyinen musiikin kuluttaminen ja streamauspalveluiden top-lista-ajattelu ohjaa ylikansalliseen musiikinkuluttamiseen ja suurtähteyteen.
 – Musiikin kuluttaminen ohjautuu massojen ja klikkausmäärien mukaisesti. Kuinka tässä käy marginaalisemman musiikin sekä keskisuurten ja pienten artistien konserttitoiminnan?
 Nyt toteutettavalla hankkeella nuoret pyritään saamaan aktiivisiksi toimijoiksi elävän musiikin kuluttamisessa.
 – Tällä hetkellä nuoret ovat päätyneet passiiviseen kuluttajarooliin. Nuoret pitäisi saada itse osallisiksi tuottamaan kulttuuria. Silloin se aktivoi olemaan osa kokemusta. Tehdään nuorten kanssa ja nuoret tekevät itse itselleen.

Nuoret rynnivät suurkonsertteihin ja samalla rock-klubit sulkevat oviaan: "Spotify-aika ajaa massatapahtumiin"


Summary: Tie tapahtumapaikalla on tällä hetkellä suljettu. Poliisi järjestää kiertotietä.

Liperissä Pohjois-Karjalassa tapahtui tiistaiaamuna hieman ennen kello kuutta kahden henkilöauton välinen kolari, josta on aiheutunut vakavia henkilövahinkoja, tiedottaa poliisi.
 Tämän hetken tietojen mukaan autoissa oli onnettomuushetkellä ainakin kolme henkilöä.
 Kolari tapahtui Polvijärventiellä Ylämyllyllä moottoritien ylittävän sillan kohdalla. Tie on suljettu ja poliisi järjestää kiertotietä.
 Juttu päivittyy.

Liperissä vakava kahden henkilöauton kolari – ainakin kolme altistunutta


Summary: Kriisityötä ohjataan Suomessa suositusten varassa, vaikka asiantuntijoiden mukaan se pitäisi määritellä laissa.

“Heikki, sano millaista apua tarvitset.”
 Savon koulutuskuntayhtymän johtaja  Heikki Helve  muistaa hyvin kysymyksen, joka esitettiin hänelle ensimmäisessä kokouksessa kauppakeskus Hermanissa tapahtuneen kouluhyökkäyksen jälkeen.
 Kello oli tiistai-iltana 17.30 ja saman pöydän ääreen oli kokoontunut joukko kriisiavun ammattilaisia. Hyökkäyksestä oli kulunut vain muutamia tunteja.
 Mediapyörityksen ja päätöstenteon keskellä ollut Helve ei pysty nimeämään, keitä kaikkia tahoja ensimmäiseen kokoukseen osallistui. Kriisityön koneisto oli pyörähtänyt käyntiin jo päivällä ja toimi koko ajan taustalla.
 – Se kuvastaa hyvin sitä henkeä siinä, että sano mitä apua tarvitset, he hommaavat sen tänne, hän sanoo.
 Heikki Helveen piti tehdä päätöksiä nopeasti. Mitä tehdään? Missä tehdään? Paine oli kova. Sami Takkinen / Yle
 Helveen oli päätettävä, missä koulun tiloissa ja milloin kriisiapua järjestetään. Yhteisen pöydän ääressä päätettiin, ketkä ovat aamulla vastaanottamassa työpaikalle palaavaa henkilökuntaa ja ketkä ovat muutamaa tuntia myöhemmin antamassa apua eniten altistuneille oppilaille.
 Sitten piti päättää sisäisestä tiedottamisesta, jotta apu tavoittaisi kaikki koulun työntekijät, oppilaat ja heidän huoltajansa. Tarvittiin tietoa, ketä Hermanin koulutiloissa oli ollut päivällä paikalla.
 Kaiken lisäksi Savon ammattiopistossa on yli 500 opiskelijaa, joiden äidinkieli on jokin muu kuin suomi. Heille piti saada englanninkielistä keskusteluapua ja tieto, että ulkomaalaisiin opiskelijoihin ei kohdistu erityistä uhkaa.
 – Ei siinä äänestetä asioista. Pyydetään näkemykset ja sitten päätetään. Sillä viikolla jouduin tekemään niin paljon päätöksiä, että sitä päätösten määrää ei pysty jälkikäteen laskemaan, Helve sanoo.
 Jokaisen tavoitteena oli auttaa uhreja, läheisiä ja altistuneita.
 Taksimatka Helsingistä Kuopioon
 Heikki Helve sai tiedon Savon ammattiopiston tiloissa  tapahtuneesta hyökkäyksestä  puhelimitse jo klo 12.32. Hän oli Helsingissä ammatillisen johdon foorumissa. Mukana oli myös osa koulun johtoryhmästä.
 Kuopioon oli päästävä mahdollisimman nopeasti, joten ensimmäisenä tilattiin taksi. Samaan aikaan Helve lähetti tekstiviestin oppilaitospastori  Panu Pohjolaiselle . Siinä hän pyysi Pohjolaista soittamaan heti.
 – Tiedän, että opiskelijat luottavat hyvin vahvasti meidän oppilaitospastoriin, Helve sanoo.
 Pohjolainen lähti Helveen pyynnöstä välittömästi kauppakeskus Hermaniin ja ryhtyi kokoamaan paikalle tulleen rehtorin kanssa ensimmäistä kriisiryhmää.  Tukea pystyttiin tarjoamaan  jo puolessa tunnissa siitä, kun Helve sai ensitiedon tapahtuneesta.
 Tavoitteena oli rauhoittaa tilannetta ja luoda turvallisuuden tunnetta.
 Samaan aikaan Helve nousi Helsingissä taksiin yhdessä tulosalueen johtaja  Pirjo Malisen , rehtori  Birgitta Kankaanpään  ja apulaisrehtori  Pirjo Peltolan  kanssa. Taksi valittiin, jotta kenenkään heistä ei tarvinnut ajaa.
 Kuopioon ajettiin yhdellä kolmen minuutin pysähdyksellä. Helve vastasi median soittoihin ja muut olivat yhteydessä tapahtumapaikalle. Kännyköitä ladattiin vuorotellen.
 – Kuopion sosiaalipäivystys otti yhteyttä ajon aikana ja samalla sovimme illan kokouksesta. Saimme nopeasti tiedon, että KYS oli avannut omaisia varten puhelinnumeron, Helve sanoo.
 Helveen mielessä kävi, kuinka hän oli vieraillut Hermanin koulutiloissa juuri vuorokautta aiemmin. Ilmapiiri oli ollut rauhallinen ja hyvä, eikä mistään olisi voinut aavistaa, mitä tuleman piti.
 Isokaan kaupunki ei selviä yksin
 Kuopion sosiaalipäivystys otti kouluhyökkäyspäivänä selkeän johtovastuun kriisiavun järjestämisestä. Se hälytti paikalle oman 21 työntekijän kriisiryhmänsä sekä Suomen Punaisen Ristin vapaaehtoisten joukon.
 Kaupungin kriisiapuvalmiutta voi kuvailla hyväksi. Kun sosiaali- ja terveysministeriö julkaisi keväällä  uudet suositukset  psykososiaalisen tuen kehittämiseksi, päivitti kaupungin sosiaalipäivystys suuronnettomuustilanteiden ohjeensa.
 Mutta kaikesta varautumisesta ja työntekijöiden määrästä huolimatta myös Kuopio tarvitsi lisäapua.
 – Traumatilanteessa altistuneiden määrä oli niin mittava, että kutsuimme tueksi SPR:n psykologien valmiusryhmän, sanoo Kuopion perusturvajohtaja  Mari Antikainen .
 Valmiusryhmään kuuluu 24 jäsentä, joista Kuopioon saapui 13. Heidän avullaan varmistettiin, että oikea-aikaista hoitoa riitti kaikille.
 Apua tuli myös valtakunnan tasolta.
 Suomessa on käytössä malli, jossa sosiaali- ja terveysministeriö antaa tehtävämääräyksen Vantaan sosiaali- ja kriisipäivystykselle. Siellä on päivystävä yksikkö, jolla on valtakunnallinen valmius antaa kriisiapua.
 Vantaan asiantuntijat olivat ensimmäisinä päivinä yhteydessä Kuopioon ja tukivat kriisityön johtamista. Kolme Vantaan työntekijää oli Kuopiossa torstaina ja perjantaina.
 Kuopion perusturvajohtaja Mari Antikaisen mukaan valtakunnallinen apu on erittäin tärkeää, mutta sen lisäksi alueille tarvittaisiin lisää vaikeiden tilanteiden kriisityön osaamista.
 – On eri asia lähteä viemään kuolinviestiä kuin käsitellä näin vakavaa väkivallan kohtaamista. Vantaan ryhmällä on osaamista, joka alueilta puuttuu, hän sanoo.
 Kuopioon perustettiin muutama päivä kouluhyökkäyksen jälkeen laaja-alainen johtoryhmä, joka organisoi ja suunnitteli ammattiopistossa tarvittavaa psykososiaalista tukea. Johtoryhmä työskentelee edelleen ja osallistuu muun muassa  kaupungin tukipaketin valmisteluun .
 Yhteisön tuki helpotti surussa
 Savon ammattiopistolla järjestettiin hyökkäyksen jälkeisenä päivänä hiljainen hetki. Punatiilisen päärakennuksen juhlasali ja sen vieressä oleva aula täyttyivät opiskelijoista.
 Kaikki seisoivat, sillä penkkejä ei ollut.
 Helve kuvailee, kuinka aamun voimakas ahdistuminen lieventyi yhdessäolon ja yhteisön tuen kautta.
 – Se oli hyvin koskettavaa. Ihmiset olivat sen jälkeen paljon helpottuneempia, hän sanoo.
 Savon ammattiopiston päärakennus täyttyi keskiviikkona hiljaisista ja toisiaan tukevista opiskelijoista. Sami Takkinen / Yle
 Myötätuntoa osoitettiin myös viestein. Helveen sähköposti täyttyi osanotoista, eikä hän ehtinyt vastaamaan kaikille.
 Yksi viesteistä tuli Kauhajoelta henkilöltä, joka oli ollut 11 vuotta sitten tekemässä päätöksiä kouluhyökkäyksen jälkihoidosta. Viesti oli lyhyt ja siinä toivotettiin jaksamista.
 – Hän kirjoitti, että en neuvo sinulle Heikki mitään muuta, kuin että tee kaikkesi, että arki palaisi mahdollisimman nopeasti, Helve sanoo.
 Saman neuvon antoivat kriisityön ammattilaiset. Koulutyötä jatkettiin seuraavana päivänä muissa ammattiopiston tiloissa.
 Helve kävi tapahtumapaikalla noin viikkoa myöhemmin. Hän käveli kauppakeskuksen toisessa kerroksessa huoneesta toiseen ja mietti tilaan liittyviä tunteita ja muistoja.
 – Päätin, että tänne ei kenenkään tarvitse enää tulla, Helve sanoo.
 Uudet opetustilat remontoidaan kauppakeskuksen ensimmäiseen kerrokseen.  Päätöksellä  oli kustannusvaikutuksia, mutta Helve sai siihen kuntayhtymän hallituksen tuen.
 Tiedon hidas jakaminen hankaloitti auttamista
 Hermanin kauppakeskuksen toiseen kerrokseen jäi paljon tavaroita, joita hyökkäystä paenneet ihmiset jättivät jälkeensä. Poliisi ilmoitti torstaina, että tutkinta oli edennyt ja tavarat oli mahdollista palauttaa.
 Koulun tiloista löytyi avaimia, lompakoita, laukkuja ja puhelimia. Arjessa tarvittavia tavaroita, jotka luovutettiin vain niiden omistajille.
 Oli selvää, että opiskelijat ja opettajat tarvitsivat tukea tavaroiden hakemiseen.
 Kriisiryhmät kävivät läpi, kuinka paljon heillä oli irrottaa paikalle henkilöstöä. Illan aikana kontaktoitiin ihmisiä, keskusteltiin ja tarjottiin apua.
 Koulun tehtävänä oli toimittaa viranomaisille nimilista opiskelijoista. Samalla jouduttiin miettimään lakia ja sitä, kenellä viranomaisella oli oikeus saada mitäkin tietoa.
 Helve istui metrin päässä sosiaalipäivystyksen edustajasta, joka lähetti omalla kannettavallaan hänelle tietopyynnön. Helve merkitsi tietopyynnön virallisesti ja lähetti sen jälkeen nimilistan omalta koneeltaan.
 Helveen mielestä tietoturvaan liittyvät kysymykset tuntuivat liian tiukoilta. Erityisesti, kun niitä mietti kriisiavun kannalta.
 – Miten varmistetaan, että kaikki altistuneet on tavoitettu? Että ei synny sellaista tilannetta, että vain oletetaan, että jotain on jo tehty, hän sanoo.
 Helve ehdottaa, että laki antaisi yhdelle viranomaiselle oikeuden koota altistuneista nimilistan ja antaa tietoja niitä tarvitseville viranomaisille. Listaan kirjattaisiin, ketkä on tavoitettu ja millaisesta jatkosta on sovittu.
 Kartoitustyötä helpottava lista tuhottaisiin, kun akuutti tarve olisi ohi.
 Kriisityön vastuu ja mallit vaihtelevat
 Kriisityön johtamisesta vastaavat sosiaalipäivystykset ovat Suomessa hyvin erikokoisia ja -näköisiä. Myös niiden valmius vastata kriisitilanteisiin vaihtelee.
 Sosiaali- ja terveysministeriön valmiusjohtaja  Pekka Tulokkaan  mukaan kriisitukea olisi hyvä tarkastella valtakunnallisesti.
 Yksi vaihtoehto olisi viiden alueen malli, jossa apu tulisi läheltä ja sitä vahvistettaisiin tarvittaessa.
 – Tässä olisi kehitystarvetta. Miten muut lähtevät auttamaan ja miten apu koordinoidaan, Tulokas sanoo.
 Kuopion perusturvajohtaja Mari Antikaisen mukaan yksi vaihtoehto olisi maakunnallinen malli. Se olisi luonteva, sillä Kuopio vastaa ensi vuoden alusta koko oman maakuntansa sosiaalipäivystyksestä.
 – Tällaiset maakunnalliset mallit voisivat auttaa pieniä paikkakuntia kriisitilanteissa. Mutta olemme keskustelleet sosiaalipäivystysten kesken viiden erityisvastuualueen mallistakin. Kyllä se tavoitetila varmasti olisi, Antikainen sanoo.
 Antikainen toivoo, että kriisitilanteiden psykososiaalisen tuen järjestäminen ja vastuu kirjattaisiin lakiin.
 Tällä hetkellä on riskinä, että henkilöitä jää avun ulkopuolelle.
 Onnettomuustutkintakeskus suositti  jo vuonna 2015 , että vakavien onnettomuuksien psykososiaalista tukea varten pitäisi olla suunnitelmat, resurssit, määritellyt vastuut ja päätösvaltainen asiantunteva johto riippumatta siitä, missä onnettomuus tapahtuu tai mistä asianosaiset ovat kotoisin.
 Auttajien määrä pysäytti
 Hyökkäyksestä oli kulunut neljä vuorokautta. Heikki Helve oli varannut lauantaina osan päivästä siihen, että oli vieraiden ihmisten tavoittamattomissa, ihan muissa maisemissa.
 Oli aikaa pysähtyä ensimmäistä kertaa sitten tiistaisen taksimatkan Helsingistä Kuopioon.
 Ajatukset pyörivät tapahtuneen ympärillä. Hän mietti ihmisiä, joita oli tavannut viikon aikana. Päällimmäisenä mielessä oli auttajien suuri joukko.
 – Minä vaan mietin, että mistä ne kaikki auttajat tulivat. Siinä akuutissa hetkessä oli hienoa, että he olivat siinä, Helve sanoo.
 Heikki Helveen mukaan yhteistyö ammattiopiston ja kriisityön ammattilaisten välillä toimi hyvin. Hän pohtii silti, miten vastaava tilanne olisi pystytty hoitamaan pienemmällä paikkakunnalla. Sami Takkinen / Yle
 Artikkeliin on haastateltu siinä esiintyvien henkilöiden lisäksi: Atte Varis, SPR:n psykologien valmiusryhmä Liisa Holopainen, hallitussihteeri, sosiaali- ja terveysministeriö Tove Ruokoja, sosiaali- ja kriisipäivystyksen päällikkö, Vantaan kaupunki
 Lue myös:
 Kuopion kaupungin tukipakettiesitys koulusurman kriisityön jälkihoitoon on lähes valmis: "Tarvitsemme satoja tuhansia euroja"
 Savon ammattiopisto ei palaa enää tiloihin, joissa Kuopion kouluhyökkäys tapahtui – johtaja: "Tämä on kaikille parempi ratkaisu"
 Vantaan kriisikeskus: valmiussuunnitelmat ajan tasalle

Johtaja Heikki Helve oli työmatkalla, kun tieto hyökkäyksestä tuli – näin Kuopion kouluiskun kriisihoito eteni


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Taloustutkijoilta teholääke: Bensan ja dieselin myynti pantava kortille
 Aalto-yliopiston taloustutkijat ehdottavat , että fossiilisen bensan ja dieselin myyntiä pitäisi alkaa rajoittaa vuotuisten päästökiintiöiden avulla. Käytännössä polttoainejakelijat tarvitsisivat päästöluvan jokaista myymäänsä litraa kohden.
 Tutkijaryhmän raportin mukaan päästökiintiöt olisivat selvästi halvin ja tehokkain tapa saavuttaa liikenteen tiukat ilmastotavoitteet. Hallitus aikoo puolittaa liikenteen päästöt kymmenessä vuodessa, mutta keinot ovat vielä auki.
 Asiantuntijoiden mukaan psykososiaalinen apu pitäisi kirjata lakiin
 Savon koulutuskuntayhtymän johtaja Heikki Helveen mukaan opiskelijoiden kanssa vietetty hiljainen hetki oli koskettava ja toi näkyväksi yhteisön tuen. Sami Takkinen / Yle
 Kriisityön johtamisesta vastaavat sosiaalipäivystykset ovat Suomessa hyvin erikokoisia ja -näköisiä. Myös niiden valmius vastata suuriin kriisitilanteisiin vaihtelee. Psykososiaalisen tuen järjestäminen ja vastuu pitäisi kirjata lakiin, sanovat asiantuntijat. Lue  täältä , miten kriisiapu onnistui Kuopiossa kouluhyökkäyksen jälkeen.
 Ennusteet: Trudeau ja liberaalit torjuntavoittoon
 Kanadan istuva pääministeri Justin Trudeau on rypenyt monissa skandaaleissa. Valerie Blum / EPA
 Kanadan yleisradioyhtiö  CBC:n ennusteen mukaan  pääministeri  Justin Trudeaun  johtamat liberaalit tulevat olemaan vaalien jälkeen edelleen maan suurin puolue, vaikka menettävätkin paikkoja. Myös muiden kanadalaisten tiedotusvälineiden ennusteet ovat samansuuntaisia.
 Kanadassa äänestettiin maanantaina parlamenttivaaleissa, joista odotettiin ennalta äärimmäisen tiukkoja. Jos tulos säilyy ennusteiden mukaisena, on kyseessä torjuntavoitto pääministeri Trudeaulle.
 Japanin keisariperheessä alkaa tänään uusi aikakausi
 Japanin tuleva keisari Naruhito ja keisarinna Masako. Franck Robichon / EPA
 Tokioon on saapunut runsain määrin valtiojohtajia todistamaan uuden keisarin kruunajaisia. Japania vuodesta 1989 hallinnut keisari  Akihito  luopui keväällä vallasta, ja tänään hänen poikansa, 59-vuotias prinssi  Naruhito  kruunataan virallisesti uudeksi keisariksi.
 Juhlaseremonia tapahtuu keisarillisen palatsin Mäntysalissa, jonne on kutsuttu pari tuhatta vierasta. Juhlaillallisilla on mukana edustajia noin 180 maasta ja kansainvälisestä järjestöstä, Suomea edustaa tasavallan presidentti  Sauli Niinistö . Seremoniaa voi seurata  täältä .
 Sateet ja lumi siunaavat maata
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Lännestä saapuu Skandinavian pohjoisosiin voimakas matalapaine, joka tuo Suomen keski- ja pohjoisosiin sateita. Lapissa sataa paikoin yli viisi senttimetriä lunta, maa valkenee paikoin myös Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Etelässä sateet jäävät vähäisiksi. Samalla sää lauhtuu ja tuuli yltyy koko maassa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Bensan ja dieselin myyntiä halutaan rajoittaa, Trudeaulle ennustetaan Kanadassa torjuntavoittoa, Japani saa tänään uuden keisarin


Summary: Polttoaineiden myyntikiintiöt olisivat tehokkain keino Suomen liikenteen päästöjen puolittamiseen, tutkijat sanovat.

Tajuavatko päättäjät, mitä tuli sovittua?
 Näin hämmästelee Aalto-yliopiston taloustieteen professori  Matti Liski . Kysymys koskee hallituksen tavoitetta puolittaa liikenteen päästöt 2030 mennessä.
 Olemme Espoon Otaniemessä kauppakorkeakoulun uudenkarheassa päärakennuksessa. Kivenheiton päässä humisee Suomen vilkkain väylä, Kehä ykkönen. Vieressä kiiltelee Aalto-yliopiston uusi metroasema.
 Täällä kelpaa puhua liikenteestä.
 Liski istahtaa pienen työhuoneensa sohvalle. Hän on luvannut esitellä Ylen haastattelussa ehdotuksensa, kuinka Suomi oikeasti onnistuu puolittamaan liikenteen päästöt vaaditussa ajassa.
 Eikä siinä vielä kaikki, mahdollisimman halvalla.
 Liikenne- ja viestintäministeriö on pyytänyt Liskin työryhmältä selvitystä päästövähennysten taloudellisista ohjauskeinoista. Liski painottaa, että ehdotus on silti työryhmän oma.
 Ministeriö ei ole sanellut sanaakaan siitä, mitä työryhmä ehdottaa.
 Vastaavaa avausta ei ole Suomessa kuultu aiemmin. Maallikon korvaan se kuulostaa hurjalta.
 – Eihän meidän ehdotus ole radikaali, vaan päättäjien asettama tavoite on radikaali. Me vain kerromme, kuinka tavoitteeseen voidaan päästä, Liski huomauttaa.
 Radikaalia on se, että liikenteen päästöt eivät ole laskeneet kuin aavistuksen viimeisen 30 vuoden aikana. Ja nyt ne pitäisi puolittaa kymmenessä vuodessa.
 Teema on ajankohtainen myös siksi, että valtiovarainministeriön työryhmä on juuri käynnistänyt laajan  selvitystyön  liikenteen verotuksen tulevaisuudesta.
 Kuunnellaan siis, mitä Liski työryhmineen ehdottaa.
 Polttomoottorikielto, sähköautotuet - unohda kaikki!
 Liski aloittaa sanomalla, että liikenteen päästöjä voi leikata lukemattomilla tavoilla.
 Joku kulkee työmatkansa yksityisauton sijaan bussilla, junalla tai polkupyörällä. Toinen ostaa uuden biokaasu- tai sähköauton. Kolmas tankkaa perinteisen dieselin sijaan jätteistä tehtyä uusiutuvaa polttoainetta. Neljäs myy autonsa ja muuttaa lähemmäs työpaikkaansa.
 Liskin mukaan on olennaista tunnustaa, ettei valtiolla ole hajuakaan, miten yksilön tai yrityksen kannattaa vähentää omia päästöjään.
 – Tieto on vain jokaisella kuluttajalla ja yrityksellä itsellään, hän painottaa.
 Taloustieteilijän näkökulmasta keskusjohtoinen käsiohjaus johtaa väistämättä tehottomuuteen: veronmaksajien rahaa saattaa palaa rutkasti, eikä päästövähennyksistä silti ole takeita.
 Liski antaa esimerkin. Kuvitellaan, että eduskunta päättää kieltää polttomoottoriautot. Entä jos valtio veikkaakin väärää hevosta?
 Lähivuosina markkinoille on nimittäin tulossa lähes hiilineutraaleja, vedystä ja hiilidioksidista valmistettavia  polttoaineita . Niitä voisi käyttää pienin muutoksin nykyisissä autoissa.
 Miten sitten suu pannaan, jos valtio on kaukoviisaudessaan kieltänyt polttomoottorit?
 Liskin mukaan sama koskee sähköautoja. Nyt näyttää, että ne jyräävät muut teknologiat alleen, mutta kuka sen oikeasti tietää.
 Ennustamisen tekee monimutkaiseksi se, että kaikki tyrkyttävät vaihtoehtoisia tulevaisuuksia toisilleen.
 – Täytyy huomioida pelitilanne. Autovalmistajat haluavat, että valtiot ostaisivat kuluttajille sähköautot. Suomen ei pidä lähteä sähköautotukiin missään tapauksessa, professori sanoo.
 Liski muistuttaa, että Suomella ei ole varaa ostaa kaikille uutta sähköautoa. Valtion kirstussa on niukasti varoja, ja niitä tarvitaan ikääntyvässä maassa ihan muuhun, esimerkiksi vanhusten hoivaan.
 Suomessa päästöjä on yritetty vähentää esimerkiksi polttoaineverojen korotuksilla. Se ei ole toistaiseksi merkittävästi purrut päästöihin. Markku Pitkänen / Yle
 Järeät tavoitteet vaativat järeät keinot
 Näistä lähtökohdista Liskin työryhmä on luonut mallin eräänlaisesta matokuurista, jolla liikenteen päästöt pannaan kuriin tehokkaasti ja niin halvalla kuin mahdollista.
 Työryhmän mukaan valtion pitäisi asettaa liikenteen hiilidioksidipäästöille vuotuinen yläraja eli kiintiö. Kiintiö pienenisi tasaisesti vuotta 2030 kohti.
 Fossiilisen bensan ja dieselin myynti siis vähenisi vuodesta toiseen niin, että päästöt puolittuisivat 2030 mennessä.
 Näin homma toimisi:
 Valtio asettaa vuosittain pienenevän kiintiön polttoaineiden hiilisisällölle. Valtio myy päästöluvat polttoainejakelijoille huutokaupalla. Valtio saa huutokauppatulot. Polttoainekauppiaat, kuten ABC, Neste ja Teboil, joutuvat ostamaan yhden päästöluvan jokaista myytävää litraa kohden. Autoilija maksaa verojen päälle tulevan uuden päästöluvan tankatessaan, eli polttoaine kallistuu. Tämä kannustaa vähentämään päästöjä kullekin sopivalla tavalla.
 Pelittää paperilla, mutta entä käytännössä?
 Liski sanoo olevansa vuorenvarma, että järjestelmä toimii. Yhdysvalloissa siirryttiin jo 1980-luvulla lyijyttömään polttoaineeseen päästölupajärjestelmän avulla.
 EU leikkaa hieman vastaavalla järjestelmällä, päästökaupalla, suurten tehtaiden ja voimalaitosten päästöjä. Päästökauppa on ollut käytössä Suomessakin vuodesta 2005 lähtien. Lue tästä jutusta, miten päästökauppa  toimii .
 Saksassa  Angela Merkelin  hallitus esitti syyskuussa lupajärjestelmää liikenteen hiilidioksidipäästöille osana jättimäistä  ilmastopakettia .
 – Me ehdotamme liikennesektoria koskevaa kansallista päästökauppaa, minkä avulla ilmastotavoitteeseen päästään automaattisesti, Liski sanoo.
 Voit tutustua Liskin työryhmän raporttiin tarkemmin  tästä .
 Entä miten järjestelmä näkyisi autoilijan arjessa?
 Suomella on laillisesti sitova EU-tavoite vähentää päästöjä niin sanotulta taakanjakosektorilta. Isoimmat mahdollisuudet vähentää päästöjä ovat liikenteessä, joka aiheuttaa noin viidesosan Suomen kokonaispäästöistä.  Mikko Airikka / Yle
 Kirpaisee, mutta ei läheskään niin paljon kuin muut vaihtoehdot
 Järjestelmä on Liskin mukaan muita vaihtoehtoja parempi, sillä päästöt puolittuvat varmasti ja kustannukset jäävät mahdollisimman pieniksi.
 Aleneva päästökiintiö varmistaa, että hiilidioksidin syytäminen taivaalle vähenee.
 Kustannustehokkuus taas perustuu siihen, että ihminen toimii järkevästi silloin kun kyseessä ovat riittävän isot rahat. Näin kertoo taloustieteellinen tutkimus.
 Liikenne vie kuluttajan kukkarosta keskimäärin 15 prosenttia. Se on kolmanneksi isoin menoerä heti asumisen ja ruuan jälkeen, Liski sanoo.
 Kun polttoaine kallistuu pumpulla, ihmiset ja yritykset alkavat pohtia liikkumisvalintojaan aiempaa tarkemmin.
 Aluksi päästöluvat ovat halpoja. Silloin kuluttajat vähentävät päästöjä helpoimmasta päästä. Jos esimerkiksi mökkimatka kallistuu, osa ihmisistä vähentää suhaamista mökin ja kodin välillä.
 Kun päästöluvat kallistuvat, myös auton vaihtaminen pienipäästöiseen alkaa kiinnostaa. Liskin työryhmän raportti toteaa taloustieteen kielellä, että:
 “Kuluttajat ja yritykset vähentävät päästöjään itselleen parhaiten sopivilla toimilla siihen pisteeseen saakka, että viimeisen päästövähennyksen kustannus vastaa päästämisen hintaa.”
 Mutkia oikoen voisi todeta, että myyntilupajärjestelmä lopettaa kaiken sellaisen ajelun fossiilisilla polttoaineilla, mikä ei ole oikeasti pakollista. Nouseva hinta ohjaa päästövähennykset sinne, missä ne on halvinta toteuttaa.
 Lisäksi järjestelmä olisi joustava. Jos sähköautot yleistyvät nopeasti, fossiilisten päästölupien kysyntä vähenee ja hinta laskee. Helpotus niille, joilla ei ole varaa hankkia sähköautoa.
 Järjestelmä tuuppisi myös yrityksiä kehittämään vähäpäästöisiä polttoaineita. Päästöluvilla rokotetaan polttoaineen hiilisisältöä, eli hiilineutraalit polttoaineet eivät lupia tarvitsisi.
 Liikenteen päästöjen puolittaminen kymmenessä vuodessa on todella kova tavoite, sanoo taloustieteen professori Matti Liski.  / YLE
 Polttoainetta verotetaan jo nyt rankasti Suomessa. Päästöluvan hinta tulisi vielä tämän kaiken päälle. Kuinka monta senttiä bensalitralle tulisi lisähintaa?
 Bensa kallistuisi, se on selvää, sanoo Liski. Hän kuitenkin jatkaa sanomalla, ettei muutos olisi dramaattinen.
 Tosin kukaan ei voi etukäteen tietää, miten paljon polttoaineen hinta nousisi pumpulla. Päästöluvan hinta nimittäin ratkeaa vasta kysynnän ja tarjonnan kohdatessa markkinoilla.
 Siltä varalta, että polttoaineen hinta nousisi kohtuuttomasti, järjestelmään voitaisiin rakentaa varaventtiili, sanoo Liski.
 – Valtio voisi asettaa katon, jonka yli päästöluvan hinta ei saa mennä. Se voi olla vaikkapa 50 senttiä per polttoainelitra tai vähemmän, taso riippuu poliittisista tahdosta.
 Polttoaineen kallistuminen kirpaisee pienituloisia kovemmin kuin keski- ja hyvätuloisia. Kuulostaa poliittisesti tulenaralta.
 Liski muistuttaa, että valtio voi hyvittää polttoaineen kallistuminen pienituloisille esimerkiksi tulonsiirroilla tai verotuksella. Vientiteollisuuden rahtikulujen nousua valtio voisi kompensoida esimerkiksi yritysverotuksen kautta.
 Valtiolla olisi varaa hyvityksiin, sillä päästölupien huutokaupoista saataisiin todennäköisesti miljarditulot.
 Liski muistuttaa vaihtoehdoista. Jos Suomi päättää puolittaa päästöt esimerkiksi korottamalla polttoaineveroja, tukemalla sähköautoja ja lopulta kieltämällä bensakoneet kokonaan, lasku olisi vielä kovempi.
 Viilataanko meitä linssiin?
 Herää epäily. Miten varmistetaan, että polttoainejakelijat eivät myy menovettä enemmän kuin lupakiintiöt sallivat?
 Tuoreessa muistissa on diesel-skandaali, jossa maailman luotetuimmat autonvalmistajat Saksassa huijasivat päästömittauksissa.
 Liskin mukaan järjestelmään on syytä laatia uskottavat sanktiot rikkomuksista. Vilunkipelin pitää tulla kalliimmaksi kuin lupien hankkimisen.
 Entä voiko järjestelmä vuotaa? Alkaisivatko suomalaiset rahdata halpaa polttoainetta Venäjältä ja Virosta?
 Liski myöntää, että polttoaineen tuonti naapurimaista lisääntyisi jonkin verran. Suomi on kuitenkin Euroopan pussin perällä, ja rajoilta on pitkä matka suurimpiin kaupunkeihin.
 Rajaseutuja lukuun ottamatta alebensan tuonti ei kannattaisi. Tuontiin järjestelmä ei kaatuisi.
 Autoilijat maksaisivat päästöluvan tankatessaan, ehdottaa Aalto-yliopiston raportti. Ismo Pekkarinen / AOP
 Suomi paukuttelee henkseleitä, mutta kestääkö kantti?
 Liskin mukaan uuden järjestelmän pystyttäminen voisi onnistua nopeimmillaan 1,5 vuodessa. Esimerkiksi Energiavirastolla on kokemusta päästöoikeuksien huutokaupan järjestämisestä.
 Suomessa ja Euroopassa on myös osaamista järjestelmän rakentamiseen. Isoin kysymys onkin Liskin mukaan se, onko päättäjillä kanttia pitää kiinni tekemästään linjauksesta.
 Sopisi olla, hän sanoo.
 – Minun on erittäin vaikea nähdä, että jos haluaa pitää kiinni tavoitteesta, miksi ei sitten haluaisi päästä siihen mahdollisimman halvalla.
 Kauaa ei ole aikaa arpoa keinoja. Liikenteen päästöjen puolittamiseen on aikaa kymmenen vuotta, mutta se on vasta alkua.
 Suomalaiset päättäjät ovat kehuskelleet maailmalla, että olemme hiilineutraaleja 2035 mennessä. Ja pian sen jälkeen pitäisi muuttua hiilinegatiiviseksi. Se tarkoittaa, että Suomen metsät sitovat enemmän hiilidioksidia ilmasta kuin tehtaat, kotien lämmitys ja liikenne aiheuttavat.
 Tähän mennessä pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ilmastotoimet ovat olleet kauniisti sanottuna vaisuja.
 – Meillä ei ole ollut kauhean konkreettisia keinoja. Tässä olisi nyt sellainen keino, jossa poliitikoilla olisi mahdollisuus profiloitua myös siinä, että tavoitteista pidetään kiinni, Liski kuittaa.
 Lue myös:
 Uusi suomalaisyhtiö valmistaa synteettisiä polttoaineita tehtaiden päästämästä hiilidioksidista ja uskoo kasvavansa maailmanlaajuiseksi 10 vuodessa
 Suomeen ehdotetaan jättimäistä veroremonttia: Palkasta enemmän käteen, saastuttaminen kallistuisi – samalla syntyisi valtavasti työpaikkoja
 Kohti hiiletöntä liikennettä: ehdotus mekanismiksi (Aalto yliopiston raportti)

Taloustutkijoiden teholääke autoilun päästöihin: Bensan ja dieselin myynti pantava kortille – "Halvempi keino kuin mikään muu"


Summary: Kruunajaisiin on tullut runsain määrin valtiojohtajia, mutta Tokioon ennustettu rankkasade saattaa haitata juhlia.

Japanissa eletään tiistaina historiallisia hetkiä, kun saarivaltio saa uuden keisarin.
 Maata vuodesta 1989 hallinnut keisari  Akihito  luopui keväällä korkean ikänsä ja heikkenevän terveytensä takia vallasta. Hänen poikansa  Naruhito  on ollut Japanin perustuslaillisen monarkian keulakuva toukokuun alusta lähtien.
 Japanin keisari Akihito luopui vallasta
 Huolimatta jo vapun aikaan tapahtuneesta muodollisesta vallansiirrosta, virallinen keisarin kruunajaistapahtuma järjestetään vasta nyt.
 Kuka on Naruhito?
 59-vuotiaasta prinssi Naruhitosta odotetaan Japanille uuden aikakauden keisaria. Vaikka Naruhito on tiukasti kiinni japanilaisissa perinteissä, hän on osoittanut kykenevänsä tekemään moderneja valintoja.
 Valmistuttuaan tokiolaisesta Gakushuinin yksityisyliopistosta vuonna 1982 hän matkusti Britanniaan opiskelemaan Oxfordin yliopistossa historiaa.
 Prinssi asui tavallisessa opiskelija-asuntolassa. Muistelmateoksessaan " Thames and I – a Memoir of Two Years at Oxford"  hän kuvailee riemukasta opiskelijaelämäänsä. Siihen liittyivat käynnit Oxfordin historiallisissa pubeissa, samoin kuin tyylikkäissä yökerhoissa.
 Pyykinpesuun tottumattoman Naruhiton opiskelijamuistoihin kuuluu taistelu asuntolan monimutkaisen pesukoneen kanssa.
 Nuori prinssi Naruhito. EPA
 Naruhito on matkaillut laajalti Euroopassa ja tavannut lukuisia monarkkeja. Nuori prinssi kertoo panneensa tyytyväisenä merkille, kuinka vapaamuotoista eurooppalaisten kruunupäiden elämä on. Hän huomasi esimerkiksi Englannin kuningatar  Elisabetin  kaatavan itse itselleen teetä.
 Tuleva keisari harrastaa liikuntaa ja urheilua. Oxfordin yliopiston Merton-collegessa hän harjoitteli tennistä. Myöhemmin hän on alkanut vahvistaa ruumiinkuntoaan lenkkeilemällä ja retkeilemällä luonnossa.
 Naruhito on nuoresta pitäen soittanut viulua. Myöhemmällä iällä hän tosin siirtyi alttoviuluun, joka ei hänen mukaansa ole yhtä hallitseva soitin kuin viulu ja sopii siten hänen luonteelleen.
 Naruhito on kiinnostunut ympäristöasioista ja omistautunut erityisesti puhtaaseen veteen liittyvistä ongelmista.
 Rakkausavioliitto
 Naruhito on naimisissa taloustieteitä ja lakia opiskelleen ja Japanin ulkoministeriössä työskennelleen  Masako Owadan  kanssa.
 Japanin tiedotusvälineet ehtivät jo huolestua, sillä prinssi ehti 33-vuotiaaksi ennen kuin häitä juhlittiin. Hänen pelättiin jäävän naimattomaksi, mikä olisi Japanin olosuhteissa ollut erikoista. Sitäpaitsi prinssiä pidettiin tavoiteltuna poikamiehenä yhtä lailla hyvän asemansa, koulutuksensa, käytöksensä kuin myös ulkomuotonsa puolesta.
 Harva kuitenkin tiesi, että prinssillä oli morsian katsottuna jo monen vuoden ajan. Naruhito joutui piirittämään Masakoaan kauan aikaa ja kosimaankin kolmesti ennen kuin Masako antoi suostumuksensa keisarilliseen avioliittoon.
 Morsiamen valinta oli osoitus Naruhiton uudenaikaisesta ajattelusta, sillä Masako ei ole taustaltaan aatelinen.
 Psinssi Naruhito ja Masako Owada. AFP
 Seuraava ongelma nousi suvunjatkamisesta. Kansakunta odotti prinsessalta keisarisuvun jatkajaa, mutta kesti vuoteen 1999 saakka, ennen kuin hovi ilmoitti Masakon olevan raskaana. Valitettavasti raskaus päättyi keskenmenoon.
 Viimein vuonna 2001 Masako synnytti tyttövauvan,  Aikon , jonka keisarilliseksi nimeksi tuli prinsessa  Toshi . Hän jäi keisariparin ainoaksi lapseksi.
 Masakolle kysymys poikalapsesta oli hyvin vaikea. Mahdollisesti tästä syystä hänen kerrotaan saaneen henkisiä ongelmia. Naruhito tuki vaimoaan vaikeina aikoina, mikä keisarikunnassa pantiin tyytyväisenä merkille.
 Tiukasti perinteisiin kytkeytyvässä Japanissa kruunu ei periydy naiselle, joten Aikosta ei tule keisarinnaa. Naruhiton jälkeen keisarius siirtyy hänen nuoremmalle veljelleen, prinssi  Fumihitolle  ja hänen jälkeensä Fumihiton pojalle  Hisahitolle .
 Kruunajaisten kulku
 Juhlaseremonia tapahtuu Tokion keisarillisen palatsin niin sanotussa Mäntysalissa. Palatsiin saapuu noin 2 000 kutsuvierasta.
 Keisarin palatsi Tokiossa. Kimimasa Mayama / EPA
 Saliin on tuotu keisarinvallan symbolit: miekka ja jalokivi. Miekka symboloi keisarin rohkeutta ja jalokivi hyväsydämisyyttä.
 Naruhito ja Masako saapuvat saliin. He ovat pukeutuneet keisarillisiin juhlavaatteisiin. Keisarin juhlavaate on väriltään tumman oranssi, joka on keisarille omistettu väri.
 Kumpikin istuutuu omalle valtaistuimelleen. Tämä on merkki siitä, että he ovat nyt maan hallitsijat.
 Valtaistuinta ympäröivät verhot avataan ja keisari nousee lukemaan julistuksen, jossa hän ilmoittaa vallanperimyksestä.
 Seuraavaksi ääneen pääsee Japanin pääministeri  Shinzo Abe , joka onnittelee uutta keisaria.
 Läsnä oleva juhlaväki huutaa kolminkertaisen onnitteluhuudon "Banzai", jonka jälkeen keisaripari poistuu huoneesta. Tilaisuuden on määrä kestää vain puolisen tuntia.
 Autoajelu ja päivällinen
 Valtakunnallinen juhla saa jatkoa, kun keisaripari näyttäytyy kansalaisille ajamalla avoautolla noin viiden kilometrin matkan Keisarillisesta palatsista Akasakan asunnolleen.
 Japanin tuleva keisari Naruhito ja keisarinna Masako. AOP
 Tätä matkaa varten keisariparille on valmistettu 660 000 euroa maksanut Toyota Century.
 Autojen on määrä lähteä liikkeelle kello 9 Suomen aikaa. On kuitenkin mahdollista, ettei ajelua tehdä, sillä Tokioon on ennustettu ankaraa sadetta.
 Juhlaillallinen
 Kruunajaisjuhla huipentuu kello 13 Suomen aikaa alkavaan suureen juhlapäivälliseen, johon on saapunut edustajia noin 180 maasta ja kansainvälisestä järjestöstä.
 Suomea edustaa Tasavallan Presidentti  Sauli Niinistö .
 Muista vieraista voidaan mainita Yhdysvaltain liikenneministeri  Elaine Chao , Kiinan varapresidentti  Wang Qishan , Belgian kuningas  Philippe , Espanjan kuningas  Felipe VI  ja Britannian prinssi  Charles .
 Lisää aiheesta :
 Japan Times :  Emperor Naruhito to proclaim enthronement before 2,000 guests in ceremony Tuesday
 The Conversation :  Japan’s new emperor is a modern, multilingual environmentalist
 The Guardian :  Japan's anglophile new emperor to open era of 'beautiful harmony'

Japani saa uuden keisarin historiallisessa juhlassa – Katso kruunajaistilaisuus suorana lähetyksenä kello 7.00


Summary: Kolarissa oli osallisena kuorma-auton ja puoliperävaunullisen rekan lisäksi kaksi henkilöautoa, mutta kukaan ei loukkaantunut.

Kuorma-auton ja rekan perä perää tapahtunut kolarointi samalla paikalla tukki Viitostien Joroisissa maanantaina ennen iltayhdeksää, kertoo Etelä-Savon pelastuslaitos.
 Etelän suunnasta tullut kuorma-auto törmäsi keskikaiteeseen lähellä Joroisten ja Varkauden rajaa. Vastaan tullut puoliperävaunullinen rekka oli väistänyt kaatuneita valopylväitä ja kaatunut keskikaiteen päälle. Kolarissa oli lisäksi osallisena kaksi henkilöautoa.
 Kolarisarjassa vältyttiin henkilövahingoilta.
 Onnettomuus tapahtui Kuvansin lähellä osuudella, jossa on nelikaistainen tie. Tiistaina ennen aamukuutta Häyrilän liittymän ja Kuvansin liittymän välillä oli käytössä kiertotie ja liikennehaittaa oli molempiin suuntiin. Viitostieltä nostettiin raskasta ajoneuvoa.
 Jo iltayöstä pohjoisesta tuleva liikenne katkesi noin tunniksi onnettomuuden vuoksi. Etelän suunnasta liikenne pääsi kulkemaan osittain toista kaistaa pitkin.
 Poliisi tutkii onnettomuuden syytä.

Kuorma-auton ja rekan kolarointi tukki Viitostien Joroisissa – käytössä kiertotie


Boliviassa presidentivaalit ovat ajautuneet hämmentävään tilanteeseen.
 Maan vaaliviranomaiset jatkoivat aamuyöllä Suomen aikaa lähes vuorokauden tauon jälkeen vaalien ääntenlaskun päivittämistä.
 Bolivian vaalilautakunnan tuoreimmat tiedot kertoivat, että istuva presidentti  Evo Morales  voittaisi sittenkin niukasti vastaehdokkaansa  Carlos Mesan  jo ensimmäisellä kierroksella.
 Bolivian lain mukaan vaalien ratkeaminen ensimmäisellä kierroksella vaatii, että kärkiehdokkaiden välillä olisi vähintään 10 prosenttiyksikön ero.
 Vielä vuorokausi sitten näytti  vahvasti siltä, että vaalien tulos siirtyisi toiselle kierroksella, kun äänistä oli laskettu 85 prosenttia. Morales ei toiselle kierrokselle halua, sillä hän pelkää opposition yhdistävän niissä voimansa, kertoo  The Guardian .
 Bolivian vaalilautakunta ei ole antanut minkäänlaista selitystä siitä, miksi se yllättäen keskeytti lähes vuorokaudeksi ääntenlaskennan. Arvostelijat arvioivat vaaliviranomaisten toimineen näin manipuloidakseen ääniä, jottei Morales joutuisi riskialttiille toiselle kierrokselle. Maassa on ollut lukuisia protesteja vaalilautakunnan toiminnan vuoksi.
 Vastaehdokas  Carlos Mesa  on ilmoittanut, ettei hän hyväksy vaalitulosta. Mesa syyttää Bolivian hallitusta vaalivilpistä.
 Ensi kerran presidentiksi vuonna 2005 valittu Morales pyrkii jo neljännelle presidenttikaudelleen. Vuonna 2016 hän järjesti kansanäänestyksen virkakausirajan poistamisesta, mutta hävisi äänestyksen. Presidentin tukijoiden miehittämä perustuslakituomioistuin kuitenkin mitätöi tuloksen ja antoi luvan uuteen kauteen.
 Aiheesta lisää:
 Guardian: Bolivia: confusion over election results sparks fear and protests
 Morales johtaa ääntenlaskentaa Boliviassa – vaalit etenemässä toiselle kierrokselle

Bolivian presidentinvaalien ääntenlaskun keskeyttäminen aiheuttaa epäilyksiä – pinteessä olleen Moralesin tilanne koheni hämmentävän aikalisän jälkeen


Summary: Hallitusneuvotteluista odotetaan tasaisien vaalien myötä erittäin vaikeita.

Kanadassa äänestettiin maanantaina parlamenttivaaleissa, joista odotettiin ennalta äärimmäisen tiukkoja.
 Skandaalien ryvettämän pääministerin  Justin Trudeaun  arveltiin jopa mahdollisesti menettävän paikkansa. Jos näin kävisi, kyseessä olisi ensimmäinen kerta yli 80 vuoteen, kun ensimmäisen kauden pääministeri jäisi vaille jatkokautta.
 Mielipidemittauksissa Trudeaun liberaalipuolue ja  Andrew Scheerin  konservatiivit olivat lähes tasoissa.
 Kanadan konservatiivipuolueen puheenjohtaja Andrew Scheer kuvattuna vaalitilaisuudessa  Richmond Hillissä 19. lokakuuta.  WARREN TODA/ EPA
 Kumpikaan puolueista ei näyttänyt olevan voittamassa selvää enemmistöä, jolloin ne joutuisivat hakemaan tukea pienemmistä puolueista. Avainasemassa on mielipidemittauksissa kolmantena oleva Uusi demokraattinen puolue (NDP).
 Hallitusneuvotteluista odotetaan tasaisien vaalien myötä erittäin vaikeita, ja niiden ennakoidaan kestävän viikkokausia.
 Lue myös:
 Skandaalit ryvettivät kultapojan – Kanadan Justin Trudeau oli maailmallakin ihailtu supertähti, mutta harha-askeleet toisensa perään uhkaavat jatkokautta

Menettääkö kohujen ryvettämä pääministeri Trudeau paikkansa? Kanadan parlamenttivaalien tuloksesta odotetaan tiukkaa